Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je trenutno 20 milijonov beguncev, ki so morali zaradi vojn in nasilja zapustiti svoj dom, ob današnjem svetovnem dnevu beguncev opozarja Amnesty International. Samo iz Sirije je pobegnilo že več kot štiri milijone ljudi. Od januarja lani pa je v Sredozemlju utonilo več kot šest tisoč beguncev. Najhujša begunska kriza, ki smo ji priča po drugi svetovni vojni, je lani z vso močjo dosegla tudi Slovenijo. Čeprav množičnih prihodov beguncev pri nas ni več, pa Slovenijo zlasti na področju integracije čakajo novi izzivi.
Slovenijo je lani prečkalo več kot 400 tisoč beguncev. Večinoma so bile to ženske z otroki. Za mednarodno zaščito pri nas jih je zaprosila le peščica. Trenutno je tako v naših azilnih domovih le okoli 300 beguncev. Med njimi je tudi mlada begunka iz Sirije, ki skupaj z možem in dojenčkom čaka na azil:
»Hoteli smo v Nemčijo, a nas je na slovenski meji ustavila policija. Rekli so: Morate v azilni dom ali pa vas bomo dali v zapor. Izbrali smo azilni dom. Pred tem sem mislila, da lahko dobim azil samo v Nemčiji ali Avstriji.«
Begunska kriza je bila za slovenske humanitarce in prostovoljce največji izziv do zdaj, pove Franci Zlatar iz Slovenske filantropije:
Za našo državo bo naslednji večji izziv integracija beguncev, ki bodo pri nas ostali. V tem in prihodnjem letu bo naša država v okviru evropskega solidarnostnega načrta iz Grčije in Italije premestila 567 beguncev. Do zdaj smo jih iz Italije in Grčije sprejeli 34. Slovenija bi morala prevzeti pravičnejši delež odgovornosti pri zaščiti ljudi, opozarja Jerneja Turin iz Amnesty international Slovenija:
Vendar pa Slovenija po besedah Turinove ne velja za državo, ki bi velikodušno sprejemala begunce. V zadnjih 20-tih letih smo namreč mednarodno zaščito podelili le 400-tim beguncem.
Število ljudi po svetu, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove, je lani izrazito poskočilo. Na begu je bilo namreč kar 65,3 milijona ljudi, kar je toliko, kot je prebivalcev Velike Britanije ali Italije, kaže poročilo, ki ga je ob današnjem svetovnem dnevu beguncev objavila Agencija Združenih narodov za begunce. Globalna begunska kriza bo končana šele tedaj, ko ne bo več vojn. Agencija Združenih narodov za begunce zato vlade po celem svetu poziva, naj stopijo skupaj in poskušajo čim prej najti rešitve na kriznih žariščih.
Po svetu še nikoli ni bilo toliko ljudi na begu, kot jih je bilo lani. Eden izmed 113 ljudi na svetu je namreč prisiljen zapustiti dom in je torej begunec, prosilec za azil ali notranje razseljena oseba, pojasnjuje glavna govornica pisarne Visokega komisariata Združenih narodov za begunce v Sloveniji Špela Majcen:
Prav iz teh treh držav je lani prišlo največ beguncev. Številke so skrb zbujajoče in razkrivajo nepredstavljivo raven človeškega trpljenja, pa poudarja vršilec dolžnosti vodje pisarne Visokega komisariata v Sloveniji William Ejalu. Ob tem mednarodno skupnost poziva k iskanju rešitev:
»Tok beguncev lahko ustavi le končanje vojn. Treba se je pogovarjati o vzrokih za konflikte. Države se morajo povezovati in sodelovati kot partnerji.«
Begunska kriza je lani dosegla tudi Slovenijo. Naše ozemlje je prečkalo več kot 400 tisoč ljudi. Slovenija pa beleži tudi izjemno povečanje števila prošenj za azil. Lani je naša država sprejela 277 prošenj, samo letos pa že 576 prošenj za mednarodno zaščito. To je po besedah Majcnove za Slovenijo velik izziv:
Tudi slovenske nevladne organizacije pa našo državo pozivajo, naj ponudi zaščito več beguncem ter jim omogoči dostojno življenje.
11483 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Na svetu je trenutno 20 milijonov beguncev, ki so morali zaradi vojn in nasilja zapustiti svoj dom, ob današnjem svetovnem dnevu beguncev opozarja Amnesty International. Samo iz Sirije je pobegnilo že več kot štiri milijone ljudi. Od januarja lani pa je v Sredozemlju utonilo več kot šest tisoč beguncev. Najhujša begunska kriza, ki smo ji priča po drugi svetovni vojni, je lani z vso močjo dosegla tudi Slovenijo. Čeprav množičnih prihodov beguncev pri nas ni več, pa Slovenijo zlasti na področju integracije čakajo novi izzivi.
Slovenijo je lani prečkalo več kot 400 tisoč beguncev. Večinoma so bile to ženske z otroki. Za mednarodno zaščito pri nas jih je zaprosila le peščica. Trenutno je tako v naših azilnih domovih le okoli 300 beguncev. Med njimi je tudi mlada begunka iz Sirije, ki skupaj z možem in dojenčkom čaka na azil:
»Hoteli smo v Nemčijo, a nas je na slovenski meji ustavila policija. Rekli so: Morate v azilni dom ali pa vas bomo dali v zapor. Izbrali smo azilni dom. Pred tem sem mislila, da lahko dobim azil samo v Nemčiji ali Avstriji.«
Begunska kriza je bila za slovenske humanitarce in prostovoljce največji izziv do zdaj, pove Franci Zlatar iz Slovenske filantropije:
Za našo državo bo naslednji večji izziv integracija beguncev, ki bodo pri nas ostali. V tem in prihodnjem letu bo naša država v okviru evropskega solidarnostnega načrta iz Grčije in Italije premestila 567 beguncev. Do zdaj smo jih iz Italije in Grčije sprejeli 34. Slovenija bi morala prevzeti pravičnejši delež odgovornosti pri zaščiti ljudi, opozarja Jerneja Turin iz Amnesty international Slovenija:
Vendar pa Slovenija po besedah Turinove ne velja za državo, ki bi velikodušno sprejemala begunce. V zadnjih 20-tih letih smo namreč mednarodno zaščito podelili le 400-tim beguncem.
Število ljudi po svetu, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove, je lani izrazito poskočilo. Na begu je bilo namreč kar 65,3 milijona ljudi, kar je toliko, kot je prebivalcev Velike Britanije ali Italije, kaže poročilo, ki ga je ob današnjem svetovnem dnevu beguncev objavila Agencija Združenih narodov za begunce. Globalna begunska kriza bo končana šele tedaj, ko ne bo več vojn. Agencija Združenih narodov za begunce zato vlade po celem svetu poziva, naj stopijo skupaj in poskušajo čim prej najti rešitve na kriznih žariščih.
Po svetu še nikoli ni bilo toliko ljudi na begu, kot jih je bilo lani. Eden izmed 113 ljudi na svetu je namreč prisiljen zapustiti dom in je torej begunec, prosilec za azil ali notranje razseljena oseba, pojasnjuje glavna govornica pisarne Visokega komisariata Združenih narodov za begunce v Sloveniji Špela Majcen:
Prav iz teh treh držav je lani prišlo največ beguncev. Številke so skrb zbujajoče in razkrivajo nepredstavljivo raven človeškega trpljenja, pa poudarja vršilec dolžnosti vodje pisarne Visokega komisariata v Sloveniji William Ejalu. Ob tem mednarodno skupnost poziva k iskanju rešitev:
»Tok beguncev lahko ustavi le končanje vojn. Treba se je pogovarjati o vzrokih za konflikte. Države se morajo povezovati in sodelovati kot partnerji.«
Begunska kriza je lani dosegla tudi Slovenijo. Naše ozemlje je prečkalo več kot 400 tisoč ljudi. Slovenija pa beleži tudi izjemno povečanje števila prošenj za azil. Lani je naša država sprejela 277 prošenj, samo letos pa že 576 prošenj za mednarodno zaščito. To je po besedah Majcnove za Slovenijo velik izziv:
Tudi slovenske nevladne organizacije pa našo državo pozivajo, naj ponudi zaščito več beguncem ter jim omogoči dostojno življenje.
V Gazi bo začelo veljati premirje med Izraelom in gibanjem Hamas, ki bo po napovedih trajalo štiri dni. Eno od ključnih določil dogovora je izmenjava talcev oziroma zapornikov. Kot je dejal Majed Al-Ansari s katarskega zunanjega ministrstva, naj bi iz Gaze prvih 13 civilistov, žensk in otrok, izpustili popoldne. Skupno naj bi Hamas izpustil 50 izraelskih talcev, Izrael pa 150 palestinskih zapornikov. Drugi poudarki: - Državni zbor bo predvidoma končal glasovanje o proračunskih dokumentih. - Finska za en mesec zaprla skoraj vse mejne prehode z Rusijo. - Šolarje in dijake v Pomurju je znova povezal festival IZUM.
Na Bližnjem vzhodu in tudi drugod po svetu z nestrpnostjo pričakujejo začetek začasne prekinitve spopadov v Gazi. To naj bi se po dogovoru med Izraelom in Hamasom po napovedih zgodilo danes, vendar pa, kot kaže, začasni premor danes še ne bo začel veljati danes. Izraelska stran je namreč v večernih urah sporočila, da izmenjave talcev ne bodo izvedli pred jutrišnjim dnem, zato se spopadi nadaljujejo. Drugi poudarki oddaje: - Na predčasnih parlamentarnih volitvah na Nizozemskem se zmaga obeta skrajno desni stranki Geerta Wildersa. - Državni zbor po več zapletih opolnoči prekinil proračunsko sejo. Zaradi dodatnega pregleda glasovalnih naprav se bo seja nadaljevala opoldne. - Danes zaznamujemo državni praznik, dan Rudolfa Maistra.
Le nekaj ur pred načrtovano prekinitvijo spopadov med Izraelom in gibanjem Hamas iz Gaze poročajo o močnem izraelskem obstreljevanju. Še vedno ni jasno, ali bo štiridnevno premirje sploh začelo veljati. Po navedbah izraelskih medijev naj bi z njim počakali, dokler ne bo sklenjen dogovor glede izpustitve talcev. Drugi poudarki: - Državni zbor zaradi težav pri glasovanju prekinil proračunsko sejo. - V propadajoči celjski ekonomski šoli bo nov tehnološko inovacijski center. - Obeležujemo državni praznik, dan Rudolfa Maistra
Izraelska vlada in Hamas sta ponoči dosegla dogovor, po katerem bo palestinsko gibanje v zameno za prekinitev spopadov izpustilo 50 talcev od več kot 200 zajetih pred poldrugim mesecem, Izrael pa bo iz zaporov izpustil več palestinskih žensk in otrok. Začetek veljavnosti dogovora bodo objavili v 24-ih urah. Hamas in Izrael sta dogovor sklenila v Katarju ob posredovanju te države, Egipta in Združenih držav Amerike. Vse podrobnosti še niso znane. V oddaji tudi: - Državni zbor bo glasoval o proračunskem svežnju za prihodnji dve leti, vlada bo predvidoma potrdila predlog zakona o obnovi po avgustovski ujmi. - Začetek oblikovanja najpomembnejšega dela podzakonskih aktov za dolgotrajno oskrbo: koliko pravic bo pripadalo uporabniku. - Zaprtje šoštanjske termoelektrarne, kot je načrtovano zdaj, bomo prebivalci in gospodarstvo čutili kot podražitev električne energije.
Po večtedenskih spopadih sta izraelska vlada in palestinsko skrajno gibanje Hamas vendarle dosegla dogovor o začasni zaustavitvi ognja. V zameno za izpustitev 50-ih talcev je Izrael privolil v štiridnevno prekinitev spopadov, omogočili naj bi tudi humanitarno pomoč v oblegano palestinsko enklavo. Druge teme: - Poslanci danes o usodi proračuna za prihodnji dve leti - Izstrelitev severnokorejskega vohunskega satelita izzvala obsodbe - Mreža prevozov za starejše sedaj tudi v Bistrici ob Sotli
Med domačimi ljubitelji nogometa odmeva sinočnja zmaga Slovenije nad Kazahstanom, s katero si je naša država zagotovila uvrstitev na evropsko prvenstvo prihodnje leto v Nemčiji. Pred več kot 16 tisoč navijači v Stožicah so bili Slovenci boljši z 2: 1. Druge teme: - Hamas in Izrael naj bi bila blizu dogovoru o prekinitvi ognja - Državni zbor o proračunih: zaradi poplav bo primanjkljaj prihodnje leto za pol milijarde evrov višji. - Slovenski knjižni sejem odpira vrata za obiskovalce, do nedelje več kot 260 dogodkov. Država gostja je letos Srbija.
Danes je svetovni dan otrok. Tokrat poteka pod geslom Vsaka pravica za vsakega otroka. Sklad Združenih narodov za otroke pa v luči dogajanja v Gazi opozarja zlasti na katastrofalne posledice vojne za otroke. Druge teme: - Od danes v veljavi novosti evidentiranja delovnega časa; po mnenju stroke je treba evidentirati tudi odmor za kavo ali brskanje po spletu. - Ministrica za zdravje Valentina Prevolnik Rupel bo direktorjem bolnišnic in zdravstvenih domov predstavila protokol za urejanje čakalnih seznamov. - Slovenska nogometna reprezentanca bo drevi pred polnimi Stožicami lovila vozovnico za evropsko prvenstvo 2024.
Dogovora o premirju v Gazi in izpustitvi skupine talcev za zdaj ni, so sporočili predstavniki ameriških in izraelskih oblasti. S tem so se odzvali na poročanje časnika Washington Post, da so blizu dogovoru, po katerem bi Hamas, v zameno za vsaj petdnevno premirje izpustil najmanj 50 talcev. Razmere na severu in jugu Gaze so vse hujše - največja bolnišnica v enklavi, ki jo je včeraj zapustilo več sto ljudi, je po navedbah ekipe Svetovne zdravstvene organizacije postala 'območje smrti'. Druge teme: - Bruselj svari, da je evropsko gospodarstvo izgubilo zagon - Argentina bo danes dobila novega predsednika - Vodomec filmu Tri tisoč oštevilčenih opek - Zgodovinski uspeh boksarke Eme Kozin
Naši nogometaši so sinoči morali priznati premoč Dancem, ki so si ob zmagi z 2:1 zagotovili nastop na evropskem prvenstvu prihodnje leto v Nemčiji. To je Slovencem še dosegljivo ob zmagi nad nogometaši Kazahstana na zadnji kvalifikacijski tekmi, ki bo v ponedeljek v Stožicah. V Jutranji kroniki tudi: - Fiskalni svet opozarja na luknje v proračunskih dokumentih - Diplomacija za zdaj brez uspeha glede premirja v Gazi - Provokacije ob obletnici padca Vukovarja
Izraelski povračilni napadi so se v večjem obsegu, kot kaže, prelili tudi na Zahodni breg. Ponoči je izraelska vojska tam začela obsežno akcijo. Med drugim naj bi po vzoru iz Gaze obkolila bolnišnico v Dženinu. Ostali poudarki oddaje: Parlamentarni odbor za finance začenja dvodnevno sejo o proračunih za prihodnji dve leti; po strinjanju vlade z umikom zamrznitve socialnih transferjev in plač bo potrjevanje v parlamentu le formalnost. Turški predsednik Redžep Tajip Erdogan prihaja na obisk v Nemčijo, tam živeča judovska skupnost nasprotuje temu. Teden, ki so ga številni vrtci in šole namenili vsebinam o hrani, bo danes dosegel vrhunec s tradicionalnim slovenskim zajtrkom; letos v ospredju kruh.
Po vdoru v največjo bolnišnico v Gazi so izraelske sile ponoči obkolile tudi eno od bolnišnic na zasedenem Zahodnem bregu. Članom zdravstvenega osebja so naročili naj stavbo zapustijo z dvignjenimi rokami, aretirali so najmanj dva reševalca, med drugim preiskujejo reševalna vozila. O novih žrtvah izraelskih napadov medtem poročajo iz Gaze. Druge teme: - Obravnava predloga proračuna za leto 2025 uvod v proračunski maraton. - V Metliki se spominjajo učitelja, pisatelja in pesnika Engelberta Gangla. - Slovenski nogometaši bi si z zmago proti Danski zagotovili nastop na evropskem prvenstvu.
Varnostni svet Združenih narodov je po več kot enem mesecu spopadov med Izraelom in Hamasom potrdil resolucijo s pozivom k humanitarni prekinitvi ognja in izpustitvi talcev v Gazi. Kot poudarja stalni opazovalec za palestinsko vprašanje pri Združenih narodih Riyad Mansour, niso prizanesli ne bolnišnicam in šolam ne njihovim domovom, zato bi morali k prekinitvi ognja pozvati že zdavnaj. Ostali poudarki oddaje: Srečanje ameriškega in kitajskega predsednika Bidna in Šija: Zemlja je dovolj velika za obe velesili; napeti odnosi med državama ne bodo prerasli v konflikt. Sodniki zagrozili s stavko, če vlada do tretjega januarja njihovih plač ne bo izenačila s poslanskimi in ministrskimi. Je bila sodba vrhovnega sodišča o ničnosti posojilne pogodbe v švicarskih frankih res precedenčna?
Mednarodna javnost je dočakala dolgo pričakovano srečanje ameriškega in kitajskega predsednika -Joa Bidena in Ši Džinpinga. Osrednje teme pogovora so bile pričakovane: vojna v Ukrajini in na Bližnjem vzhodu, položaj Tajvana ter boj proti drogam. Zlasti ZDA so se zavzemale za vnovično vzpostavitev neposrednih stikov med obema vojskama, kar se je po besedah ameriškega predsednika Bidena tudi zgodilo. Drugi poudarki oddaje: - Varnostni svet Združenih narodov z resolucijo poziva k humanitarnim premorov v Gazi - Sodniki vladi postavili ultimat glede izenačitve njihovih plač - Bosta plazova pod Ptujskim gradom sanirana še letos?
Na upravnih enotah Ljubljana, Maribor, Novo mesto, Nova Gorica, Jesenice, Ptuj in Ruše ter na njihovih krajevnih uradih danes stavkajo. Delo je okrnjeo, izvajajo le nujne upravne storitve. Z enodnevno stavko želijo opozoriti na nevzdržen položaj zaradi nizkih plač, pomanjkanja kadra in preobremenjenosti. V oddaji tudi: - Premier Golob si bo v Sneberjah ogledal obnovo po avgustovskih poplavah. - Izraelske sile preiskale bolnišnico v Gazi, ki naj bi jo uporabljal Hamas. - Motorna vozila morajo biti od danes opremljena z zimsko opremo.
Zaposleni na upravnih enotah v Ljubljani, Mariboru, Novi Gorici, Novem mestu, na Ptuju, Jesenicah in Rušah bodo danes stavkali. Predstavnikom sindikatov državnih organov in ministru za finance Klemnu Boštjančiču, ki trenutno opravlja funkcijo ministra za javno upravo, namreč ni uspelo doseči preboja glede sindikalnih zahtev. V oddaji tudi: - Prvi mož Združenih narodov znova poziva k prekinitvi ognja na Bližnjem vzhodu. - Poleg mulja v poslovni coni v Otiškem vrhu tri mesece po poplavah ostajajo kupi odpadkov. - V Cerknici odprli sodobno opremljen prostor za podjetniško sodelovanje.
Parlamentarna preiskovalna komisija nadaljuje preverjanje očitkov, da je predsednik vlade Robert Golob nedopustno pritiskal na policijo. Danes bo zaslišala notranjega ministra Boštjana Poklukarja. Druge teme: - Bolnišnice v Gazi ugašajo: iz Izraela le malo goriva, napadi onemogočajo evakuacije bolnikov - Začenjajo se Čufarjevi dnevi: produkcija ljubiteljskih gledališč je bogata in raznovrstna - Večer zvezd: kolesar leta v Sloveniji je Tadej Pogačar, kolesarka leta Eugenia Bujak
Evropska unija je včeraj pozvala k takojšnjim premorom v spopadih v Gazi in k vzpostavitvi humanitarnih koridorjev za dostavo nujne humanitarne pomoči. Izraelske oblasti trdijo, da lahko mednarodni pritiski spodkopljejo legitimnost vojaških operacij v Gazi. Zunanji ministri držav Unije pa so se na včerajšnjem zasedanju zavzeli za čim prejšnjo celovito in dolgoročno rešitev palestinskega vprašanja. V oddaji tudi: - Premier Golob z italijansko kolegico o nadzoru državnih meja. - Prenova sodniške zakonodaje v sklepni fazi. - Glasbeno šolo Koper pesti velika prostorska stiska.
Razmere v Gazi so vse bolj grozljive. Zaradi izraelskih napadov sta prenehali delovati največji bolnišnici, kjer je ujetih več tisoč ljudi. Umira vse več pacientov, tudi novorojenčki. Izrael še naprej oblega največjo bolnišnico, kot trdi, se v podzemnih rovih pod njo skrivajo Hamasovi borci. Drugi poudarki oddaje: - Vsi, ki izpolnjujejo pogoje za vključitev v zavarovanje za dolgotrajno oskrbo, bodo v prihodnjih dneh dobili odločbo o tem. - Ta teden prinaša novosti na področju delavskih pravic - veljati bo začela novela o delovnih razmerjih. A kot pravi profesor Luka Tičar, bi bila največja reforma dejansko spoštovanje delovne zakonodaje. - Umetna inteligenca tudi v turizem prinaša nove izzive. O tem bodo govorili na dnevih slovenskega turizma, ki se začenjajo v Novi Gorici.
Neveljaven email naslov