Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je trenutno 20 milijonov beguncev, ki so morali zaradi vojn in nasilja zapustiti svoj dom, ob današnjem svetovnem dnevu beguncev opozarja Amnesty International. Samo iz Sirije je pobegnilo že več kot štiri milijone ljudi. Od januarja lani pa je v Sredozemlju utonilo več kot šest tisoč beguncev. Najhujša begunska kriza, ki smo ji priča po drugi svetovni vojni, je lani z vso močjo dosegla tudi Slovenijo. Čeprav množičnih prihodov beguncev pri nas ni več, pa Slovenijo zlasti na področju integracije čakajo novi izzivi.
Slovenijo je lani prečkalo več kot 400 tisoč beguncev. Večinoma so bile to ženske z otroki. Za mednarodno zaščito pri nas jih je zaprosila le peščica. Trenutno je tako v naših azilnih domovih le okoli 300 beguncev. Med njimi je tudi mlada begunka iz Sirije, ki skupaj z možem in dojenčkom čaka na azil:
»Hoteli smo v Nemčijo, a nas je na slovenski meji ustavila policija. Rekli so: Morate v azilni dom ali pa vas bomo dali v zapor. Izbrali smo azilni dom. Pred tem sem mislila, da lahko dobim azil samo v Nemčiji ali Avstriji.«
Begunska kriza je bila za slovenske humanitarce in prostovoljce največji izziv do zdaj, pove Franci Zlatar iz Slovenske filantropije:
Za našo državo bo naslednji večji izziv integracija beguncev, ki bodo pri nas ostali. V tem in prihodnjem letu bo naša država v okviru evropskega solidarnostnega načrta iz Grčije in Italije premestila 567 beguncev. Do zdaj smo jih iz Italije in Grčije sprejeli 34. Slovenija bi morala prevzeti pravičnejši delež odgovornosti pri zaščiti ljudi, opozarja Jerneja Turin iz Amnesty international Slovenija:
Vendar pa Slovenija po besedah Turinove ne velja za državo, ki bi velikodušno sprejemala begunce. V zadnjih 20-tih letih smo namreč mednarodno zaščito podelili le 400-tim beguncem.
Število ljudi po svetu, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove, je lani izrazito poskočilo. Na begu je bilo namreč kar 65,3 milijona ljudi, kar je toliko, kot je prebivalcev Velike Britanije ali Italije, kaže poročilo, ki ga je ob današnjem svetovnem dnevu beguncev objavila Agencija Združenih narodov za begunce. Globalna begunska kriza bo končana šele tedaj, ko ne bo več vojn. Agencija Združenih narodov za begunce zato vlade po celem svetu poziva, naj stopijo skupaj in poskušajo čim prej najti rešitve na kriznih žariščih.
Po svetu še nikoli ni bilo toliko ljudi na begu, kot jih je bilo lani. Eden izmed 113 ljudi na svetu je namreč prisiljen zapustiti dom in je torej begunec, prosilec za azil ali notranje razseljena oseba, pojasnjuje glavna govornica pisarne Visokega komisariata Združenih narodov za begunce v Sloveniji Špela Majcen:
Prav iz teh treh držav je lani prišlo največ beguncev. Številke so skrb zbujajoče in razkrivajo nepredstavljivo raven človeškega trpljenja, pa poudarja vršilec dolžnosti vodje pisarne Visokega komisariata v Sloveniji William Ejalu. Ob tem mednarodno skupnost poziva k iskanju rešitev:
»Tok beguncev lahko ustavi le končanje vojn. Treba se je pogovarjati o vzrokih za konflikte. Države se morajo povezovati in sodelovati kot partnerji.«
Begunska kriza je lani dosegla tudi Slovenijo. Naše ozemlje je prečkalo več kot 400 tisoč ljudi. Slovenija pa beleži tudi izjemno povečanje števila prošenj za azil. Lani je naša država sprejela 277 prošenj, samo letos pa že 576 prošenj za mednarodno zaščito. To je po besedah Majcnove za Slovenijo velik izziv:
Tudi slovenske nevladne organizacije pa našo državo pozivajo, naj ponudi zaščito več beguncem ter jim omogoči dostojno življenje.
11483 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Na svetu je trenutno 20 milijonov beguncev, ki so morali zaradi vojn in nasilja zapustiti svoj dom, ob današnjem svetovnem dnevu beguncev opozarja Amnesty International. Samo iz Sirije je pobegnilo že več kot štiri milijone ljudi. Od januarja lani pa je v Sredozemlju utonilo več kot šest tisoč beguncev. Najhujša begunska kriza, ki smo ji priča po drugi svetovni vojni, je lani z vso močjo dosegla tudi Slovenijo. Čeprav množičnih prihodov beguncev pri nas ni več, pa Slovenijo zlasti na področju integracije čakajo novi izzivi.
Slovenijo je lani prečkalo več kot 400 tisoč beguncev. Večinoma so bile to ženske z otroki. Za mednarodno zaščito pri nas jih je zaprosila le peščica. Trenutno je tako v naših azilnih domovih le okoli 300 beguncev. Med njimi je tudi mlada begunka iz Sirije, ki skupaj z možem in dojenčkom čaka na azil:
»Hoteli smo v Nemčijo, a nas je na slovenski meji ustavila policija. Rekli so: Morate v azilni dom ali pa vas bomo dali v zapor. Izbrali smo azilni dom. Pred tem sem mislila, da lahko dobim azil samo v Nemčiji ali Avstriji.«
Begunska kriza je bila za slovenske humanitarce in prostovoljce največji izziv do zdaj, pove Franci Zlatar iz Slovenske filantropije:
Za našo državo bo naslednji večji izziv integracija beguncev, ki bodo pri nas ostali. V tem in prihodnjem letu bo naša država v okviru evropskega solidarnostnega načrta iz Grčije in Italije premestila 567 beguncev. Do zdaj smo jih iz Italije in Grčije sprejeli 34. Slovenija bi morala prevzeti pravičnejši delež odgovornosti pri zaščiti ljudi, opozarja Jerneja Turin iz Amnesty international Slovenija:
Vendar pa Slovenija po besedah Turinove ne velja za državo, ki bi velikodušno sprejemala begunce. V zadnjih 20-tih letih smo namreč mednarodno zaščito podelili le 400-tim beguncem.
Število ljudi po svetu, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove, je lani izrazito poskočilo. Na begu je bilo namreč kar 65,3 milijona ljudi, kar je toliko, kot je prebivalcev Velike Britanije ali Italije, kaže poročilo, ki ga je ob današnjem svetovnem dnevu beguncev objavila Agencija Združenih narodov za begunce. Globalna begunska kriza bo končana šele tedaj, ko ne bo več vojn. Agencija Združenih narodov za begunce zato vlade po celem svetu poziva, naj stopijo skupaj in poskušajo čim prej najti rešitve na kriznih žariščih.
Po svetu še nikoli ni bilo toliko ljudi na begu, kot jih je bilo lani. Eden izmed 113 ljudi na svetu je namreč prisiljen zapustiti dom in je torej begunec, prosilec za azil ali notranje razseljena oseba, pojasnjuje glavna govornica pisarne Visokega komisariata Združenih narodov za begunce v Sloveniji Špela Majcen:
Prav iz teh treh držav je lani prišlo največ beguncev. Številke so skrb zbujajoče in razkrivajo nepredstavljivo raven človeškega trpljenja, pa poudarja vršilec dolžnosti vodje pisarne Visokega komisariata v Sloveniji William Ejalu. Ob tem mednarodno skupnost poziva k iskanju rešitev:
»Tok beguncev lahko ustavi le končanje vojn. Treba se je pogovarjati o vzrokih za konflikte. Države se morajo povezovati in sodelovati kot partnerji.«
Begunska kriza je lani dosegla tudi Slovenijo. Naše ozemlje je prečkalo več kot 400 tisoč ljudi. Slovenija pa beleži tudi izjemno povečanje števila prošenj za azil. Lani je naša država sprejela 277 prošenj, samo letos pa že 576 prošenj za mednarodno zaščito. To je po besedah Majcnove za Slovenijo velik izziv:
Tudi slovenske nevladne organizacije pa našo državo pozivajo, naj ponudi zaščito več beguncem ter jim omogoči dostojno življenje.
Nad dolgotrajnim procesom sanacije avgustvoskih poplav bo bdel Svet vlade za obnovo, ki se bo danes popoldne sestal na prvi seji s premierjem Robertom Golobom. Ekipa strokovnjakov se bo spopadla s širokim naborom izzivov, ti bodo tudi finančne narave. Druge teme: - Znatna podražitev naftnih derivatov - Ob eksploziji v Gorskem Karabahu ranjenih 200 ljudi - Ljubljanski mestni svet izglasoval višje cene vrtcev
Kosovska policija je po celodnevnih spopadih z oboroženimi skupinami, ki so zavzele samostan v kraju Banjska, na območju znova prevzela nadzor. Srbski predsednik Aleksandar Vučić je sinoči obsodil uboj kosovskega policista, s katerim so se začeli spopadi in hkrati glavno odgovornost za incident pripisal kosovskemu premieru Albinu Kurtiju. Temu je očital nenehne provokacije, ki so jim po Vučićevih besedah nekateri Srbi žal nasedli. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Ob začetku evropsko-kitajskih trgovinskih pogajanj v Pekingu pristojni evropski komisar Dombrovskis poudaril, da Unija ne želi prekiniti vezi s Kitajsko, a mora zaščititi zlorabljanje odprtosti 27-terice - Na današnji proračunski seji vlade o tem, ali je ministrstvom uspelo zbrati 600 milijonov evrov za odpravljanje posledic poplav - Priprave za projekt drugega bloga jedrske elektrarne Krško se uradno začenjajo z današnjim prvim sestankom vladne delovne skupine
Spopad med oboroženimi skupinami in kosovsko policijo na severu Kosova, v katerem je bil ubit en policist, se je sinoči končal. Srbski predsednik Aleksandar Vučić je v odzivu dejal, da za takšno dejanje ni opravičila in da srbska vojska in policija nimata nobene povezave z incidentom. Kosovski premier Albin Kurti medtem na drugi strani s prstom kaže na Beograd. Drugi poudarki oddaje: - Vlada danes o proračunih za prihodnji dve leti, ministrstva zaradi poplav krčijo porabo - Iz Gorksega Karabaga v Armenijo že več kot tisoč ljudi - Ajdovska občina korak bližje subvencioniranju stanovanj za mlade
Prijavljeno škodo po poplavah bo uprava za zaščito in reševanje prihajajoči teden posredovala regijskim komisijam v pregled in pripravo končne ocene. Ta bo tudi podlaga za sredstva iz evropskega solidarnostnega sklada, kjer bodo upoštevali še druge stroške. Vlogo bodo v Bruselj oddali prihodnji mesec. Druge teme: - Ogorčeni odzivi na napoved britanskega premiera Sunaka o upočasnitvi okoljskega ukrepanja - Srbska opozicija, ki pripravlja proteste proti nasilju, napoveduje bolj povezano delovanje - Matiček za najboljšo predstavo Linhartovega srečanja Loškemu odru Škofja Loka
Današnjemu dnevu športa - ki je državni praznik, ne pa dela prost - se je že včeraj na svoj način poklonil kanuist Benjamin Savšek. Aktualni olimpijski prvak v slalomu na divjih vodah je namreč v Londonu drugič v karieri osvojil naslov svetovnega prvaka. Na kolajno danes odkrito cilja izkušeni kajakaš Peter Kauzer, ki jih je doslej na svetovnih prvenstvih osvojil tri. V oddaji tudi o tem: - Ukrajinski predsednik ameriškega - kot kaže - uspel prepričati za dobavo še enega orožja - V 99-tem letu starosti se je poslovil nekdanji italijanski predsednik Napolitano - "Ali si lahko vsaj enkrat tiho" je naslov najboljše zbirke esejev
Občine lahko le še danes sporočijo podatke o škodi po poplavah. Celovita ocena je pomembna za pridobitev evropske pomoči, denar pa bomo zbirali tudi z delovno soboto ali s solidarnostnim prispevkom. Druge teme: - Ob povečanju števila nezakonitih migracij zaostrene humanitarne razmere v azilnih domovih tudi pri nas. Pristojni iščejo nove namestitvene lokacije. - Varnostni svet Združenih narodov pozval k miru v Gorskem Karabahu. Predstavniki sprtih strani pričakovano na nasprotnih bregovih. - S tradicionalnim dnevom brez avtomobila se bo danes sklenil Evropski teden mobilnosti. V več občinah pri nas bo danes javni prevoz brezplačen
Danes se izteče rok, do katerega morajo občine v aplikacijo Ajda vnesti vse zbrane podatke o škodi, nastali v poplavah v začetku avgusta. Podjetja so morala vlogo za pomoč oddati do srede. Predhodno oceno škode so občine sicer morale poslati že v začetku meseca, na osnovi katere bo mogoče pridobiti do 40 odstotkov predplačila za sanacijo. Za to sta potrebna dva kriterija. Škoda mora presegati 20 tisoč evrov, poleg tega pa je vlada prvo nakazilo omejila na dvakratnik primerne porabe posamezne občine. V oddaji tudi: - Varnostni svet Združenih narodov pozval k miru v Gorskem Karabahu. - Ameriški predsednik Biden Ukrajini obljubil 325 milijonov dolarjev vojaške pomoči. - Pred dnevom brez avtomobila v Mariboru o spremembah potovalnih navad.
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Včerajšnje dogajanje v palači Združenih narodov v New Yorku je popolnoma zasenčilo izredno zasedanje Varnostnega sveta v Ukrajini. Udeležilo se ga je več gostov, tudi slovenska predsednica Nataša Pirc Musar, ki je podprla zahteve, da mora Rusija končati invazijo. Izrazila je prepričanje, da je treba za dolgoročen mir zadostiti pravičnosti, kar vključuje tudi kaznovanje odgovornih. V oddaji tudi: - Azerbajdžan razglasil konec vojaške operacije v Gorskem Karabahu. - Državni zbor o preoblikovanju Vzajemne v delniško družbo. - Štiri občine spodnjega Podravja odslej povezane s kolesarsko stezo.
V palači Združenih narodov v New Yorku se je včeraj začelo plenarno zasedanje 78. generalne skupščine OZN. Zbrane državnike sta med drugimi nagovorila generalni sekretar OZN Antonio Guterres, ki je obžaloval neenotnost sveta ter kršenje načel mednarodnega prava in Listine OZN, in ameriški predsednik Joe Biden, ki je poudaril zlasti vojno v Ukrajini. Zbrane je nagovorila slovenska predsednica Nataša Pirc Musar. Opozorila je na spreminjajoči se svet, v katerem zaradi novih izzivov ne moremo več živeti tako, ko smo vajeni. Drugi poudarki: - Zbiranje ocen škode: do danes jo morajo sporočiti podjetja, do petka občine. Na Prevaljah še vedno težave z vodo. - Korak od vojne v Gorskem Karabahu. Sile Azerbajdžana začele vojaško akcijo proti armenskim separatistom. - Nova sezona nogometne lige prvakov. Zmago Leipziga nad ekipo Young Boys z golom potrdil Benjamin Šeško.
V New Yorku se je včeraj začela splošna razprava na zasedanju 78-te generalne skupščine Združenih narodov. Svetovne voditelje je sinoči nagovorila tudi predsednica republike Nataša Pirc Musar. V govoru je izpostavila podnebne spremembe, reformo Varnostnega sveta, pasti digitalne dobe in enakost spolov. V oddaji tudi o tem: - V občini Prevalje še vedno čakajo na odgovor, kam z ogromnimi količinami odpadnega mulja. - Rdeči križ Slovenije včeraj končal razdeljevanje petih milijonov evrov pomoči. - V občini Hrpelje - Kozina v teku nekaj pomembnih naložb.
Gospodarstvu bo od 640-ih milijonov evrov, kolikor vlada predvideva za pomoč po poplavah, namenjenih približno 30 milijonov. Do začetka meseca je oddalo vloge več kot 700 podjetij, ki lahko predplačila pričakujejo kmalu. V oddaji še: - Prvi dan 78-ega zasedanja generalne skupščine Združenih narodov tudi nagovor slovenske predsednice - V Bolgariji znova pričakujejo proteste kmetov, potem ko se država ni odločila za enostransko omejitev uvoza ukrajinskega žita. - Dogajanje ob Evropski prestolnici kulture bo obogatilo 27 malih čezmejnih projektov - Plohe in nevihte bodo dopoldne zajele večji del države, popoldne se bo jasnilo.
Na območjih, ki jih je prizadela vodna ujma, so namreč posledice za številna podjetja katastrofalne. Oprema in prostori so uničeni ali hudo poškodovani, delovni proces je povsem ali delno izpadel. Nekaj podjetij je vsaj delno vzpostavilo dele proizvodnje, a pot do normalnih razmer je še dolga. Preostale novice: Reforma plačnega sistema: vlada želi hiter dogovor s sindikati in zamik ukrepov v leto 2025. Migracije: oblasti v Rimu bi pospešile vračanje pribežnikov in pomorsko misijo Unije. Na Vuelti zmagal Sepp Kuss, uspeh Jumbo Visme v Španiji dopolnila Vingegaard in Roglič.
Sanacija in pomoč po avgustovskih ujmah bosta v ospredju poslanskih vprašanj, na katera bo danes v državnem zboru odgovarjal premier Robert Golob. V luči posledic poplav želi vlada s sindikati čim prej doseči dogovor glede plač v javnem sektorju, njegovo izvajanje pa zamakniti do leta 2025. Druge teme: - V ospredju zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov trajnostni razvoj. - Zagorelo v mariborski družbi za predelavo odpadkov Surovina. - Kolesar Roglič tretji na Vuelti, metalec diska Čeh drugi na finalu diamantne lige.
Slovenski odbojkarji so osvojili svojo četrto kolajno na evropskih prvenstvih. Včeraj zvečer so v Rimu na tekmi za tretje mesto s 3:2 v nizih premagali Francoze in osvojili bron. V Jutranji kroniki tudi: - Vodja Evropske komisije na Lampeduzi o ukrepih proti migracijam - Belgija v primežu trgovine z drogami in s tem povezanim nasiljem - Na Dnevu nove slovenske glasbe slavila Leopold I. in Vlado Kreslin
V polnih Stožicah so sinoči, ob pomoči nogometnih zvezdnikov, za prizadete v poplavah zbrali dobre tri milijone evrov in pol. Številni, ki so ostali brez vsega, želijo čimprejšnjo pomoč in navodila pristojnih o bivanju v prihodnje. Na kritike, da vse poteka prepočasi, je vodja pristojne vladne službe Boštjan Šefic v Odmevih odgovoril, da razume stisko ljudi v tej zares težki situaciji, a je nemogoče v zelo kratkem času načrtovati celotno obnovo, ki bo trajala več let. Kot je dodal, kljub pozivom k hitrim ukrepom ne smejo zanemariti mnenj stroke. Več o prvih ocenah stroškov posredovanja po poplavah in plazovih pred šestimi tedni v nadaljevanju. Druge teme: - Unija odpravila omejitve za uvoz ukrajinskega žita - Teden mobilnosti postavlja v ospredje varčne, varne in zdrave poti - Naši odbojkarji na evropskem prvenstvu danes za bron
Evropska centralna banka je v primežu trdovratne inflacije včeraj vnovič zvišala ključno obrestno mero za četrt odstotne točke na 4 odstotke. Kot pravi guverner Banke Slovenije Boštjan Vasle, odločitev ni presenetljiva. Po njegovem bi bilo bolj presenetljivo, če bi dvige nadaljevala tudi v prihodnje, saj ocenjujejo, da so dozdajšnji dvigi obrestnih mer takšni, da bodo pomembno prispevali k zniževanju inflacije v naslednjih četrtletjih in tudi letih. Drugi poudarki oddaje: - V zraku visi proračun ameriške zvezne vlade v novem fiskalnem letu, ki se začne oktobra. - Nemški muzej romantike bo do konca novembra gostil razstavo o Francetu Prešernu in Luizi Pesják. - Slovenski odbojkarji v polfinalu evropskega prvenstva izgubili proti Poljski. Jutri se bodo na tekmi za bron pomerili s Francijo.
Inflacija, ki kljub umirjanju vztraja na visokih ravneh, še vedno vpliva na oblikovanje denarne politike. Svet Evropske centralne banke je včeraj desetič zapored zvišal temeljne obrestne mere. Kaj je trenutno večja težava - inflacija ali šibka gospodarska dejavnost? Guverner Banke Slovenije Boštjan Vasle pravi, da prva naloga ostaja umirjanje inflacijskih pritiskov. Drugi poudarki: - Zdravstvene ustanove danes pripravljajo dan odprtih vrat. - V Sneberjah se začenja sanacija po uničujočih poplavah. - Odbojkarji po porazu proti Poljakom jutri za bron s Francozi.
Za sanacijo posledic avgustovskih poplav bo po prvih ocenah potrebnih od 6,7 do 7 milijard evrov. Samo na občinski infrastrukturi je škode za dobro milijardo evrov, kaže predhodna ocena 123-ih občin. Zaradi odprave škode mora vlada spremeniti proračunske dokumente za prihodnji dve leti, ki jih je sicer potrdila že julija. Ministrstvo za finance je vse proračunske porabnike pozvalo, da se odpovejo štirim odstotkom sredstev, s čimer naj bi zbrali 1,1 milijarde evrov. Večina naj bi načrte že predložila. A to ne bo dovolj, ocenjuje finančni minister Klemen Boštjančič. Druge teme: - Družinski zdravniki, ki za administracijo porabijo od ene do dveh ur na dan, opozarjajo, da bi moral biti dodaten kader usposobljen za samostojno delo. - Azilni dom v Ljubljani poka po šivih; več sto ljudi brez zagotovljene postelje. Varuh človekovih pravic pričakuje hitro ukrepanje vlade. - Zvečer vrhunec praznovanj 60-letnice programa Ars Radia Slovenija z lastovko za najboljšo kratko zgodbo in prvim koncertom Kromatike.
Neveljaven email naslov