Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Globalne teroristične grožnje vse bolj zaostrujejo varnostne ukrepe, še posebej na izpostavljenih kritičnih točkah, kot so letališča. Ob tem pa zaposleni v varnostni službi na Aerodromu Ljubljana izgorevajo zaradi vse bolj zahtevnih delovnih pogojev, odnosa nadrejenih in nadur. Zagotovljenih nimajo niti dovolj delovnih uniform, motivacijo pa jim zbija tudi plača, s katero ne vedo, kako naj se prebijejo skozi mesec.
Globalne teroristične grožnje vse bolj zaostrujejo varnostne ukrepe, še posebej na izpostavljenih kritičnih točkah, kot so letališča. Leta 2006 je varovanje Aerodroma Ljubljana od policije prevzela zasebna varnostna služba. S tem se je spremenil tudi sistem plačevanja, plačnik je postalo letališče, varnostna družba pa se je prilagodila trgu.
Zaposleni v družbi G4S na Aerodromu Ljubljana opisujejo vse bolj zahtevne delovne pogoje. Zagotovljenih nimajo niti dovolj delovnih uniform, motivacijo pa jim zbija tudi plača, s katero ne vedo, kako naj se prebijejo skozi mesec.
“Če nisi odsoten več kot pet dni zaradi bolniške ali dopusta, ti direktor da še dodatnih 50 evrov plače in potem dosežeš 600 neto.”
Plačilni listi G4S – januar 2016
Kot pravijo zaposleni, skoraj nikoli ne dela celotna ekipa, ker je premalo ljudi.V primerjavi z varnostniki na drugih delovnih mestih so nadpovprečno veliko časa na bolniški. “Aprila sem opravil 32 nadur.”
“Ko sem nadrejenega vprašal, zakaj moram narediti toliko nadur in zakaj sem razporejen tudi na druga delovna mesta, ne samo na svojega, sem dobil odgovor, da bom naredil toliko ur, kot mi jih je pisal, če mi pa kaj ni prav, pa lahko dam odpoved.”
Čeprav vodstvo G4S zanika, da bi na kontrolni točki morali delati po 12 ur,varnostniki trdijo prav to. “Če delaš 12 ur in potem naslednji dan ponovno 12 ur, potem bi potreboval vsaj dva dni za počitek, saj je delo stresno.”
Varnostniki ugotavljajo, da utrujenost zelo vpliva na njihovo delo. Prav tako odnos nadrejenih.
“Na prosti dan te pokličejo, če lahko čez eno uro prideš delat. Vedno rečeš ja, in ko potem enkrat rečeš ne, ker res ne moreš, ti vrže slušalko dol.”
Težave celo pri pridobivanju osnovne opreme, za delovna oblačila morajo tako čakati tudi po več mesecev.
Direktor G4S Mladen Klavora trdi, da je ljudi dovolj, in poudari, da na strokovnem nivoju zaposleni dosegajo zelo visoke rezultate.
Sekretar sindikata zasebnega varovanja Slovenije Damjan Volf poudari, da je področje zasebnega varovanja idealen ribnik za izkoriščanje delovne sile. “Tako odgovorno delo, kot ga imajo bombni tehniki na letališču, je pod vsako mejo kritike – tako glede plačila kot delovnih pogojev.”
Številni varnostniki v različnih varnostnih podjetjih se počutijo izigrani. “So na robu socialnega preživetja. K nam so prišli celo varnostniki, ki so rekli, da se jim dogaja, da jim sodelavci za hec nastavljajo orožje na obraz. Smo samo korak od tega, da pride do incidenta. Povedo tudi, da spoštujejo poklic, ampak da glave ne bodo dali na tnalo za minimalno plačo.”
Dr. Miha Dvojmoč s fakultete za varnostne vede ob tem izpostavlja pomen motivacije: “Motiviranost vsakega zaposlenega vpliva na njegovo delo in njegov odnos do dela. Če nimajo zagotovljenih niti minimalnih pogojev za življenje, se moramo vprašati, kako motivirani ljudje zagotavljajo našo varnost.”
Varnostniki so sicer prvič dobili tudi kolektivno pogodbo. Ali ta v resnici izboljšuje razmere?
676 epizod
Novinarji Vala 202 se posvetijo tudi majhnim in velikim težavam, ki jih poslušalci ne morejo rešiti sami. Rešujemo nerešljivo, in to po navadi uspešno.
Globalne teroristične grožnje vse bolj zaostrujejo varnostne ukrepe, še posebej na izpostavljenih kritičnih točkah, kot so letališča. Ob tem pa zaposleni v varnostni službi na Aerodromu Ljubljana izgorevajo zaradi vse bolj zahtevnih delovnih pogojev, odnosa nadrejenih in nadur. Zagotovljenih nimajo niti dovolj delovnih uniform, motivacijo pa jim zbija tudi plača, s katero ne vedo, kako naj se prebijejo skozi mesec.
Globalne teroristične grožnje vse bolj zaostrujejo varnostne ukrepe, še posebej na izpostavljenih kritičnih točkah, kot so letališča. Leta 2006 je varovanje Aerodroma Ljubljana od policije prevzela zasebna varnostna služba. S tem se je spremenil tudi sistem plačevanja, plačnik je postalo letališče, varnostna družba pa se je prilagodila trgu.
Zaposleni v družbi G4S na Aerodromu Ljubljana opisujejo vse bolj zahtevne delovne pogoje. Zagotovljenih nimajo niti dovolj delovnih uniform, motivacijo pa jim zbija tudi plača, s katero ne vedo, kako naj se prebijejo skozi mesec.
“Če nisi odsoten več kot pet dni zaradi bolniške ali dopusta, ti direktor da še dodatnih 50 evrov plače in potem dosežeš 600 neto.”
Plačilni listi G4S – januar 2016
Kot pravijo zaposleni, skoraj nikoli ne dela celotna ekipa, ker je premalo ljudi.V primerjavi z varnostniki na drugih delovnih mestih so nadpovprečno veliko časa na bolniški. “Aprila sem opravil 32 nadur.”
“Ko sem nadrejenega vprašal, zakaj moram narediti toliko nadur in zakaj sem razporejen tudi na druga delovna mesta, ne samo na svojega, sem dobil odgovor, da bom naredil toliko ur, kot mi jih je pisal, če mi pa kaj ni prav, pa lahko dam odpoved.”
Čeprav vodstvo G4S zanika, da bi na kontrolni točki morali delati po 12 ur,varnostniki trdijo prav to. “Če delaš 12 ur in potem naslednji dan ponovno 12 ur, potem bi potreboval vsaj dva dni za počitek, saj je delo stresno.”
Varnostniki ugotavljajo, da utrujenost zelo vpliva na njihovo delo. Prav tako odnos nadrejenih.
“Na prosti dan te pokličejo, če lahko čez eno uro prideš delat. Vedno rečeš ja, in ko potem enkrat rečeš ne, ker res ne moreš, ti vrže slušalko dol.”
Težave celo pri pridobivanju osnovne opreme, za delovna oblačila morajo tako čakati tudi po več mesecev.
Direktor G4S Mladen Klavora trdi, da je ljudi dovolj, in poudari, da na strokovnem nivoju zaposleni dosegajo zelo visoke rezultate.
Sekretar sindikata zasebnega varovanja Slovenije Damjan Volf poudari, da je področje zasebnega varovanja idealen ribnik za izkoriščanje delovne sile. “Tako odgovorno delo, kot ga imajo bombni tehniki na letališču, je pod vsako mejo kritike – tako glede plačila kot delovnih pogojev.”
Številni varnostniki v različnih varnostnih podjetjih se počutijo izigrani. “So na robu socialnega preživetja. K nam so prišli celo varnostniki, ki so rekli, da se jim dogaja, da jim sodelavci za hec nastavljajo orožje na obraz. Smo samo korak od tega, da pride do incidenta. Povedo tudi, da spoštujejo poklic, ampak da glave ne bodo dali na tnalo za minimalno plačo.”
Dr. Miha Dvojmoč s fakultete za varnostne vede ob tem izpostavlja pomen motivacije: “Motiviranost vsakega zaposlenega vpliva na njegovo delo in njegov odnos do dela. Če nimajo zagotovljenih niti minimalnih pogojev za življenje, se moramo vprašati, kako motivirani ljudje zagotavljajo našo varnost.”
Varnostniki so sicer prvič dobili tudi kolektivno pogodbo. Ali ta v resnici izboljšuje razmere?
Senzacionalizem je slovenske medijske realnosti. Določeni mediji si z njim višajo gledanost, branost, poslušanost, včasih pa se pojavi tudi v medijih, v katerih ga ne bi pričakovali oziroma ga v njih nikakor ne bi smelo biti. Mediji opravičujejo kopanje po zasebnosti in diskreditacijo posameznikov s pričakovanji javnosti, rejtingi in kliki na trgu za preživetje. Posledice so lahko hude.
Kako državni organi skrbno upravljajo z našimi osebnimi podatki na spletnih straneh, prek katerih državljani urejamo, pošiljamo in vlagamo dokumente? Ugotavljamo, da spletne strani e-uprave in e-davkov kljub številnim opozorilom strokovnjakov ne izpolnjujejo minimalnih varnostnih zahtev.
Kurilna sezona je pred vrati, predlagani zakon o dimnikarskih storitvah pa tli že lep čas. Z novim letom naj bi stopil v veljavo in na novo uredil področje dimnikarske dejavnosti. Uporabniki bodo lahko po novem dimnikarja izbirali sami na trgu, kar pomeni, da se obdobje koncesij končuje in uvaja sistem licenc. To pa sproža številna vprašanja. Nanja odgovarjata vodja Sektorja za okolje in podnebne spremembe pri Ministrstvu za okolje in prostor Uroš Vajgl ter predsednik komisije za dimnikarsko dejavnost pri Zbornici komunalnega gospodarstva Aleksander Županek.
Razkrivamo, kakšne so pasti spleta, v katere se ujamejo otroci in postanejo žrtve e-zlorab. V minulem letu je Spletno oko policiji predalo 61 prijav posnetkov spolno zlorabljenih otrok. Vsako leto je na svetovni splet dodanih okrog 50.000 novih podob s spolnimi zlorabami otrok, navaja Urad Združenih narodov za droge in kriminal.
Vse več raziskav potrjuje zdravilne učinke medicinske konoplje. To vse bolj spoznavajo tudi zdravniki v Sloveniji. Delovna skupina pri zdravniški zbornici predlaga uvrstitev medicinske konoplje med zdravila, ki bodo dostopna na recept. Ugotavljamo, da si po slabih štirih letih zdravnice in zdravniki upajo veliko bolj odkrito govoriti o zdravljenju z medicinsko konopljo – še več, zahtevajo sistemske spremembe. Delovna skupina je poročilo in predlog ukrepov predstavila tudi na Zdravniški zbornici.
Potem ko je nemški podkancler dejal, da je sporazum o prosti trgovini z ZDA propadel in so pogajanja o TTIP, vsaj do volitev v ZDA, zastala, je na mizi prostotrgovinski sporazum s Kanado CETA. Tudi ta vsebuje mehanizem za reševanje sporov med vlagatelji in državami ter vprašljive določbe glede gensko spremenjenih organizmov, komercialne rabe vodnih virov in varstva potrošnikov. Sporazum med drugim prinaša liberalizacijo vseh storitev, razen tistih, ki so izrecno zapisane kot izjema. Bodo koncesionarji lahko tožili državo, če jim ne bo podaljšala koncesij za vodo?
Povpraševanje po eko izdelkih raste, pri nas predvsem na račun vse večjega uvoza. Tako se v naši košari lahko nenadoma znajde eko fižol iz Kitajske, eko leča iz Rusije, ali eko čičerika iz Kanade. Ekološka pridelava živil manj obremenjuje okolje. Kaj pa, ko mora živilo do našega krožnika prepotovati več tisoč kilometrov, pri čemer za seboj pusti velik ogljični odtis? Kakšen je nadzor in koliko pregledanih vzorcev eko živil ni ustreznih? Ali eko živilo nujno vsebuje tudi manj težkih kovin? Kaj pa sladkorja? Kako racionalno, prijazno do sebe in okolja, izbirati v poplavi prehranskih trendov in marketinških prijemov?
Kako zagotoviti ustrezno pretočnost predvsem pa varnost na več kot 600 kilometrih slovenskih avtocest in hitrih cest. Na vprašanja odgovarja mag. Ulrich Zorin, vodja službe za upravljanje s prometom in prometno varnostjo pri DARS-u.
Okoljevarstvenike razburja predlog uredbe o stanju tal, ki zelo povečuje vrednosti nekaterih tudi rakotvornih snovi v tleh. Do zdaj priznano mejno vrednost živega srebra 2 mg/kg predlog uredbe tako poveča na 2 mg/kg za otroška igrišča in 80 mg/kg za industrijska območja. Kadmij iz enega mg/kg poveča na 2 mg/kg za otroška igrišča, kmetijska in stanovanjska območja ter 60 mg/kg za industrijska območja. Je cilj uredbe res varovanje zdravja ljudi in okolja?
Še do prihajajočega ponedeljka je v javni razpravi osnutek novega pravilnika o delitvi stroškov ogrevanja v večstanovanjskih stavbah. Obstoječa ureditev, ki je v veljavo stopila pred slabim letom, se je izkazala za problematično in požela veliko kritik strokovnjakov in javnosti.
Mariborski in koroški ribiči že leta opozarjajo na to, da na avstrijski strani na neustrezen način odstranjujejo usedline iz akumulacijskih bazenov hidroelektrarn. Mulj oziroma sediment naložijo na rečne transportne ladje, ga peljejo v matico struge Drave in spustijo v glavni tok. Posledica tega ni le kalnost Drave pri nas, ampak to vpliva na reko in življenje ob in v njej.
Krajani Škofij, ki živijo blizu zemljišča, kjer nameravajo ponovno zgraditi balinišče, gradnji tega ostro nasprotujejo. Še več, pred leti je na tem mestu že stalo balinišče, a so ga zaradi motečega hrupa zaprli in odstranili športne objekte. Le na črno zgrajena klubska hiška, ki so ju uporabljali balinarji je ostala. Zdaj so jo prenovili, zanimivo pa je, da je bil na otvoritvi obnovljenega na črno zgrajenega objekta tudi koprski župan Popovič. Zato mu krajani Škofij očitajo arogantnost in sprenevedanje, saj vsi vedo, da je objekt črna gradnja, ki celo nima svojega uradnega priključka in števca za vodo niti električnega priključka, ampak imajo elektriko priključeno kar na javno razsvetljavo. V posmeh vsem pa je na parceli, ki je v lasti občine, pravo divje odlagališče smeti. Spore med Mestno občino Koper in krajani Škofij je raziskoval Marjan Jerman.
Gospod Marko že skoraj poldrugo leto živi na cesti. V to je bil prisiljen, ko mu je center za socialno delo po letih prejemanja denarne socialne pomoči prenehal dajati pomoč, pa tudi zdravstveno zavarovanje. Upoštevati je namreč začel, da ima v lasti za bivanje neprimerno nepremičnino, ki je po GURS-ovi oceni vredna toliko, da njen lastnik ni upravičen do nikakršne pomoči. Je fiktivna in v praksi čisto nerealna ocena vrednosti res lahko argument za to, da sistem bolnega človeka potisne pod prag vsega humanega?
Junija smo v oddaji Kje pa vas čevelj žuli opozorili na težave varnostnic in varnostnikov podjetja G4S na ljubljanskem letališču. Slišali smo tudi izjavo direktorja, ki je med drugim dejal, da je v podjetju nezadovoljnih le nekaj posameznikov. Glede na odziv, ki smo ga dobili po oddaji, to nikakor ne drži. Nadaljujemo zgodbo, saj ne gre le za kaprice nekaj nergačev. Spregovorila sta tudi varnostnika, ki sta delala na ameriškem veleposlaništvu. Gre za svojevrsten paradoks – zaradi globalnih terorističnih groženj se varnosti posveča vse več pozornosti in se zanjo namenja vse več sredstev, pri ljudeh, ki so skrbijo za varnost, pa se to pozna le v dodatnih nalogah, ki jih morajo opravljati.
Imate tudi v vašem bloku samooklicanega svetovalca pri upravljanju z nepremičninami in mu za storitve, ki jih po zakonu opravljajo upravniki, tudi plačujete? Šli smo po sledeh samostojnega podjetnika, ki se ukvarja z nadzorom upravnikov, dejavnost pa ima med drugim registrirano za čiščenje in poizvedovalne dejavnosti. Nadzor nad upravniki naj bi sicer izvajala stanovanjska inšpekcija, a ta se etažnim lastnikom očitno ne zdi zadosten.
Da birokrati brez osebne odgovornosti počno, kar se jim zdi prav, kaže primer, ki se je zgodil v Slovenski Bistrici, ko je medobčinska inšpektorica izdala odločbo o prekopu zasebnega zemljišča.
Deset in več kilometrski zastoji med Gruškovjem, Podlehnikom in proti Mariboru so stalnica koncev tedna vsake poletne turistične sezone. Letos je tam še gradbišče avtoceste, zato se številni bojijo poslabšane prometne varnosti. Kako se izogniti popolnemu prometnemu kolapsu na območju med Draženci in Gruškovjem?
V zadnjih mesecih se je na Val 202 obrnilo več poslušalcev, ki garancije pri popravilu telefona ne morejo uveljaviti, skupni imenovalec pri velikem delu teh pa je: “Aparat je bil v stiku s tekočino. Garancijsko popravilo ni možno”. Kako delujejo indikatorji vlage? Se obarvajo tudi, če uporabljamo telefon v deževnem vremenu ali mora naprava pasti v vodo, da se aktivira? Ali je ta indikator le priročni izgovor serviserjev, da jim aparata ni treba brezplačno popraviti? O tem s pooblaščenimi serviserji, sodnim izvedencem za področje telekomunikacij ter predstavnikoma Zveze potrošnikov Slovenije in Tržnega inšpektorata.
Tik ob vasi Škrjanče namerava podjetnik zgraditi industrijsko cono, ki bo po besedah nekaterih krajanov imela negativen vpliv na življenje v vasi. Zanimivo je, da je podjetnik zemljišče že odkupil, večino pa prodal kot urejeno obrtno cono, čeprav za omenjeno cono še ni sprejet Občinski prostorski načrt. Ali gre za tihi dogovor med občino in podjetnikom?
Neveljaven email naslov