Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tokratni Kulturni fokus bomo posvetili znamenitemu angleškemu renesančnemu dramatiku, pesniku in prevajalcu, ki se je rodil v prvi polovici leta 1564. Ne, beseda ne bo tekla, kakor bi človek zlahka pomislil, o Williamu Shakespearu, ampak o njegovem dva meseca starejšem vzorniku, Christopherju Marlowu. In imeli se bomo o čem pogovarjati – mož je namreč v svojem času veljal za nevarnega heretika, nemara celo ateista; šušljalo se je, da nečistuje z moškimi, da se peča s čarovništvom in da – za tisti čas močno pohujšljivo – kadi tobak; po vsem sodeč je za angleški protestantski dvor vohunil zoper katoličane; vemo tudi, da je bil precej vročekrven pretepač, njegov umor spomladi leta 1593 pa še do današnjih dni ostaja zavit v precej debelo tančico skrivnosti. A vse to bi bilo le malo pomembno, ko ne bi prav z njim elizabetinska dramatika dosegla svojega prvega vrhunca. Z dramami, kot so Timurlenk Veliki pa Edvard Drugi, Malteški Jud in Tragedija o doktorju Faustu, je namreč v angleško literaturo vpeljal sloviti blankverz, njegovi ambiciozni, brezobzirni, pogosto nasilni liki, ki hočejo stvarnost urediti ne po kakem vnaprejšnjem Božjem načrtu, ampak predvsem v skladu z lastno voljo in predstavo, pa so naznanjali, da je srednjega veka dokončno konec, da je nastopila moderna doba. Zakaj torej ni Marlowe danes trdneje zapisan v kulturni spomin Zahoda? – Odgovor bomo iskali v pogovoru z dr. Andrejem Zavrlom, avtorjem monografije Christopher Marlowe, kanonični odpadnik, ki je pred nedavnim izšla pri založbi Zveze raziskovalnih centrov Slovenke akademije znanosti in umetnosti.
731 epizod
V oddaji se osredotočimo na določeno temo in jo obdelamo iz mnogih različnih zornih kotov, ali pa damo prostor relevantnim posameznikom in si privoščimo edinstven pogled na izbrano temo skozi njihove oči. Kulturni fokus je tudi analitičen pogovor z ustvarjalci z različnih področij. Zanima ga umetnik v celoti, pri tem pa izhaja iz njegove aktualne umetniške prakse.
Tokratni Kulturni fokus bomo posvetili znamenitemu angleškemu renesančnemu dramatiku, pesniku in prevajalcu, ki se je rodil v prvi polovici leta 1564. Ne, beseda ne bo tekla, kakor bi človek zlahka pomislil, o Williamu Shakespearu, ampak o njegovem dva meseca starejšem vzorniku, Christopherju Marlowu. In imeli se bomo o čem pogovarjati – mož je namreč v svojem času veljal za nevarnega heretika, nemara celo ateista; šušljalo se je, da nečistuje z moškimi, da se peča s čarovništvom in da – za tisti čas močno pohujšljivo – kadi tobak; po vsem sodeč je za angleški protestantski dvor vohunil zoper katoličane; vemo tudi, da je bil precej vročekrven pretepač, njegov umor spomladi leta 1593 pa še do današnjih dni ostaja zavit v precej debelo tančico skrivnosti. A vse to bi bilo le malo pomembno, ko ne bi prav z njim elizabetinska dramatika dosegla svojega prvega vrhunca. Z dramami, kot so Timurlenk Veliki pa Edvard Drugi, Malteški Jud in Tragedija o doktorju Faustu, je namreč v angleško literaturo vpeljal sloviti blankverz, njegovi ambiciozni, brezobzirni, pogosto nasilni liki, ki hočejo stvarnost urediti ne po kakem vnaprejšnjem Božjem načrtu, ampak predvsem v skladu z lastno voljo in predstavo, pa so naznanjali, da je srednjega veka dokončno konec, da je nastopila moderna doba. Zakaj torej ni Marlowe danes trdneje zapisan v kulturni spomin Zahoda? – Odgovor bomo iskali v pogovoru z dr. Andrejem Zavrlom, avtorjem monografije Christopher Marlowe, kanonični odpadnik, ki je pred nedavnim izšla pri založbi Zveze raziskovalnih centrov Slovenke akademije znanosti in umetnosti.
To pomlad mineva 70 let od rojstva velikega novosadskega kantavtorja, čigar umetnost je, nedotaknjena, preživela tudi krvavi razpad jugoslovanske države
V oddaji se osredotočimo na določeno temo in jo obdelamo iz mnogih različnih zornih kotov, ali pa damo prostor relevantnim posameznikom in si privoščimo edinstven pogled na izbrano temo skozi njihove oči. Kulturni fokus je tudi analitičen pogovor z ustvarjalci z različnih področij. Zanima ga umetnik v celoti, pri tem pa izhaja iz njegove aktualne umetniške prakse.
Petoviona – kakor se je v antiki imenoval Ptuj – je bila v času principata eno največjih in najpomembnejših rimskih mest onkraj obal Sredozemlja
Čemu današnji antropologi in antropologinje prisluškujejo utripanju lastnih teles in premenam svojih misli med hojo, če pa v bistvu hočejo raziskati, kako živijo in kako si to življenje osmišljajo neki drugi ljudje?
Naš predstavni svet si ne more več zamisliti neskončnosti vsega, kar je lahko umetna inteligenca, saj se lahko spreminja brez naših navodil, v skladu z lastnimi življenjskimi principi
"Agresija in nasilje nimata istega položaja. Nasilje preči meje drugega, zakaj potem za napad na drugo državo uporabljamo besedo agresija?"
Kako dobrih 2400 let po nastanku Sofoklejeve znamenite tragedije razumeti zagonetno ravnanje glavne junakinje?
Bogata in raznovrstna zbirka Tehniškega muzeja Slovenije, ki prav letos praznuje 70. obletnico delovanja, zgovorno priča o naši preteklosti
Od smrti genialnega Španca – prav mogoče največjega slikarja 20. stoletja – mineva natanko pol stoletja
Pred 170. leti se je rodil nizozemski slikar Vincent van Gogh, nesojeni pastor, a zato zelo velik umetnik, ki je za časa življenja prodal le eno sliko.
Cirkus je bil nekdaj medij, ki je občinstvo oskrboval z modeli spolne, rasne in razredne pripadnosti, vsaj dokler mu tega poslanstva ni speljala kinematografija.
Sinologinja in filozofinja Jana S. Rošker prepričljivo dokazuje, da se pomembne humanistične ideje in koncepti niso razvili le v evropski, ampak tudi v kitajski intelektualni tradiciji
Eden izmed ključev leži v vsemogočni naravi, so modrovali evgeniki, nadaljevali pa z mislijo, da je človek določil samega sebe tudi ob pomoči naravoslovja, z medicino pa bo obvladoval njeno slepo vsemogočnost, tako da naravna selekcija, ki daje prednost bolj prilagodljivim, ne bo edini upravičeni izbor.
V oddaji se osredotočimo na določeno temo in jo obdelamo iz mnogih različnih zornih kotov, ali pa damo prostor relevantnim posameznikom in si privoščimo edinstven pogled na izbrano temo skozi njihove oči. Kulturni fokus je tudi analitičen pogovor z ustvarjalci z različnih področij. Zanima ga umetnik v celoti, pri tem pa izhaja iz njegove aktualne umetniške prakse.
Katere teme in probleme so po razpadu Sovjetske zveze v svojih delih literarno obdelovali ukrajinski avtorji in avtorice? Kakšno sliko življenja v Ukrajini so tako navsezadnje ustvarili?
Če so naši štirje veliki impresionisti – Jakopič, Grohar, Jama in Sternen – dramatično spremenili tok slovenske umetnosti, lahko ob aktualni pregledni razstavi njegovega ustvarjanja v Narodni galeriji ugotovimo, kakšen natanko je bil v tem smislu prispevek tistega izmed impresionistov, Mateja Sternena, ki ga sodobna javnost najbrž pozna najslabše
Začetki evropskih srečevanj z blagom iz bombaža so dokaj slabo zabeleženi v nejasni preteklosti.
Ob deseti obletnici ustanovitve specializirane stripovske založbe smo se z njeno glavno urednico, Anjo Zag Golob, pogovarjali o odnosu Slovencev do devete umetnosti nasploh in žanra risoromana posebej
Kako je znamenitemu italijanskemu pisatelju, ki je preživel Auschwitz, uspelo izreči neizrekljivo resnico o holokavstu?
Krivica, zarota, prenarejanje, maščevanje, samožrtvovanje … Nič čudnega, da znamenita japonska zgodba, ki je pred 320 leti nastala po resničnih dogodkih in vsebuje vse te napete elemente, magnetično privlači tudi sodobno globalno občinstvo
Neveljaven email naslov