Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V nedeljskem Feljtonskem mozaiku smo, kot vedno, orisali dogajanje v iztekajočem se tednu: Slovenija je obarvana v covidno rdečo, saj se sooča s skokovitim naraščanjem števila okužb, ob tem ko je delež cepljenega prebivalstva še vedno nizek. Ne rdeča, ampak vijol'čna kri pa je v Mariboru ta teden tekla za dobre namene, in to že deseto leto, v mestu pa so zaznamovali tudi 120-letnico ustanovitve Zveze mariborskih športnih društev Branik. Na svetovni ravni pa smo se spomnili 20-letnice grozovitih terorističnih napadov 11. septembra v ZDA.
623 epizod
Oddaja Mariborski feljton ima najdaljšo zgodovino, saj je na sporedu od začetka vsako nedeljo točno opoldne. V njej lahko slišite razširjeni tedenski mozaični pregled dogajanja in aktualnih tem.
V nedeljskem Feljtonskem mozaiku smo, kot vedno, orisali dogajanje v iztekajočem se tednu: Slovenija je obarvana v covidno rdečo, saj se sooča s skokovitim naraščanjem števila okužb, ob tem ko je delež cepljenega prebivalstva še vedno nizek. Ne rdeča, ampak vijol'čna kri pa je v Mariboru ta teden tekla za dobre namene, in to že deseto leto, v mestu pa so zaznamovali tudi 120-letnico ustanovitve Zveze mariborskih športnih društev Branik. Na svetovni ravni pa smo se spomnili 20-letnice grozovitih terorističnih napadov 11. septembra v ZDA.
Pred začetkom festivala Dnevi poezije in vina je mariborski feljton začel vodja te mednarodno uveljavljene prireditve pesnik in pisatelj Aleš Šteger. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja smo v ospredje postavili Koroško cesto v Mariboru – prvo mariborsko promenado, kjer je bilo nekoč živahno trgovanje. Da bi ji povrnili nekdanji pomen, bodo na njej nekoliko spremenili prometni režim. V oddaji pa tudi o prvem centru za kratkotrajno bivanje otrok z avtizmom v Sloveniji, ki deluje v Mariboru.
Mariborski feljton je z razmislekom o turizmu v Mariboru začel predsednik regijskega sveta malih hotelirjev pri Štajerski gospodarski zbornici Vasja Ilešič. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja pa ste slišali, da na ptujskem griču Panorama z geofizikalnimi raziskavami preverjajo, ali so na tem območju res ostanki velikega rimskega mesta. Če bodo raziskave potrdile domneve, bo to območje eno največjih arheoloških rimskih najdišč pri nas. V oddaji pa tudi o projektu Mura povezuje, v sklopu katerega se povezujejo mladi iz Slovenije in Avstrije.
Mariborski feljton je pred začetkom novega šolskega leta začel dolgoletni ravnatelj Osnovne šole Limbuš Rado Wutej. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja smo znova opozorili na prostorsko stisko mariborske Umetnostne galerije. Po propadu projekta Maks je bila nekaj časa aktualna selitev galerije v stavbo nekdanjega SDK-ja, zdaj občina razmišlja o poslovni stavbi Probanke. Kako daleč je projekt selitve, boste slišali v Mariborskem feljtonu; gostja oddaje pa bo tudi edina slovenska poklicna klovnesa Eva Škofič Maurer.
Naš tokratni uvodni komentator v Mariborskem feljtonu je bil režiser Samo M. Strelec, Ptujčan, ki ne čaka na ustanove, ampak na težave opozarja aktivno, skozi svoje delo. Po tedenskem pregledu dogajanja smo v ospredje postavili problematiko beguncev. Slovenija naj bi jih sprejela 250; ob tem se postavlja vprašanje, kam jih nastaniti, nevladne organizacije pa opozarjajo, da je pred državo ključni izziv kakovost njihove integracije. V tokratnem feljtonu pa še o kolesarjenju – to postaja vse bolj priljubljeno tudi v Mariboru, a razmere zanj so precej drugačne kot v kolesarsko razvitih državah.
Mariborski feljton smo že po tradiciji začeli z aktualnim uvodnim komentarjem. Tokrat smo se spraševali, kaj je z akademskimi vrednotami, odličnostjo in obnašanjem. Po pregledu tedenskega dogajanja smo govorili o coni 30 v Mariboru – o tem, zakaj je občina razširila območje z omejitvijo in kaj pravijo vozniki. Se še spomnite delovnih brigad? V Pomurju so se družili študenti mariborske univerze in pomagali krajanom pri obnovi nekaterih objektov – tudi o tem smo govorili. Ker so festivali pri nas v polnem razmahu, ste slišali še, kako vplivajo na turizem.
Mariborski feljton je z uvodnim komentarjem o tem, kako inovativni smo v našem okolju, začel Marjan Leber s Fakultete za strojništvo mariborske univerze. Po aktualnem tedenskem pregledu dogajanja ste slišali, da športni in kulturni turizem ustvarjata čedalje večji delež prihodkov v mariborskem turizmu. Bili smo tudi na Mariborskem otoku, ki letošnjo kopalno sezono znova beleži rekorden obisk; med drugim smo kopalce vprašali, kakšno kopališče si želijo
Mariborski feljton je z razmislekom o bralni kulturi začel Robert Kereži iz Mariborske knjižnice. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja boste slišali, da daje Mariboru poseben pečat tudi reka Drava z mostovi čeznjo. Čeprav jih pogosto uporabljamo, jih navadno ne opazimo in le redko pomislimo, kakšne zgodbe nam pripovedujejo. Slišali pa boste tudi, da zadruge, ki jih poznamo od sredine 19. stoletja, postajajo znova vse bolj priljubljene. Urednica Nataša Kuhar.
Tokratni Mariborski feljton smo začeli nogometno. Pred torkovim začetkom evropske sezone, ko se bo Maribor pomeril z Astano, je naš uvodničar levi bočni igralec vijoličastih Mitja Viler, ki verjame, da jim bo znova uspelo preskočiti prvo prepreko. Slišali ste tudi, kaj imajo mestni veljaki povedati o polletnem delovanju mariborske občine. Bili smo v industrijski coni Tezno in preverili, kaj je ostalo od nekdanjega kopališča Tam. Govorili pa smo še o preporodu mariborskega griča Piramida. Urednica Nataša Kuhar.
Mariborski feljton je z aktualnim komentarjem začel odgovorni urednik našega radia Stane Kocutar. Po pregledu tedenskega dogajanja smo v ospredje postavili prodajo Nove KBM, ki je zelo odmevala v iztekajočem se tednu. Bili smo tudi na vseslovenskem srečanju Slovencev v zamejstvu in po svetu, ki ga je gostilo naše najstarejše mesto – Ptuj.
Mariborski feljton bo s svojim razmislekom ob koncu šolskega leta začel maturant II. Gimnazije, Lovro Zafred. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja boste slišali, da je mariborski založnik Primož Premzl po dvajsetih letih dela končal zahteven projekt izdaj ponatisov slovenještajerskih topografskih-vedutnih albumov iz 17. in 19. stoletja. Tudi v prispevku, ki bo sledil, se bomo ozrli v zgodovino. Ta teden smo se namreč mudili v Pokrajinskem arhivu Maribor, kjer je shranjenih več kot 800 let zgodovine tega dela Štajerske in samega mesta Maribor.
Mariborski feljton je – pred koncem šolskega leta – z uvodnimi mislimi pospremila predstojnica mariborske enote Zavoda za šolstvo Vera Bevc, po pregledu tedenskega dogajanja pa boste med drugim slišali, da se prav v teh dneh združujeta Gozdno gospodarstvo Maribor in družba Marles; njihova zamisel je ustanovitev Štajersko-pomurskega lesnega centra. Predstavili smo še eno mariborsko pridobitev – fitnes na prostem – in napovedali letošnji Festival Lent, ki se začenja ta petek, čeprav nekoliko okrnjen.
Mariborski feljton je tokrat – saj ta mesec zaznamujemo svetovni dan beguncev – začela Metka Naglič iz globalnega gibanja Amnesty International. Po pregledu aktualnega dogajanja boste slišali, da so se mariborski obrtniki in podjetniki organizirali in pripravili 1. podjetniški Bum. Bili smo na četrtkovem kariernem sejmu, zanimala pa nas je tudi pokritost Slovenije s širokopasovnim internetom – preverili smo, kakšne so internetne razmere v občinah Ormož, Središče ob Dravi in Sveti Tomaž.
Mariborski feljton je z razmislekom o aktualni temi začel odgovorni urednik našega radia Stane Kocutar. Po pregledu tedenskega dogajanja smo strnili vtise po prvem poletu Adriinega letala z mariborskega letališča v London. Bili smo tudi na mednarodnem simpoziju z naslovom Tezenska Dobrava: maj–junij 1945, zanimalo pa nas je, kdo so narodne manjšine v Sloveniji in kakšni so zgodovinski, politološki, pravni in kulturološki okviri za definicijo narodne manjšine pri nas.
Ob svetovnem dnevu boja proti kajenju je Mariborski feljton začel promotor zdravja pri mariborski enoti Nacionalnega inštituta za javno zdravje, Zlatko Zimet. Po aktualnem pregledu tedenskega dogajanja ste slišali, da tudi po četrtkovi stavki zdravniki in vlada ostajajo vsak na svojem bregu. Pozanimali smo se, kako bo letos z zdravstvenim letovanjem otrok – Zavod za zdravstveno zavarovanje namreč krči sredstva za ta namen. Poročali pa smo še o mednarodni znanstveni konferenci za slovansko besedotvorje.
Mariborski feljton je z razmislekom o biotski raznovrstnosti začel profesor Mitja Kaligarič s Fakultete za naravoslovje in matematiko Univerze v Mariboru. Govorili smo tudi o prostovoljstvu, ki ga je v naši državi vse več; prostovoljci pa ugotavljajo, da ne bi smeli nadomeščati dela, ki bi ga sicer država morala plačevati državljanom. Pred nekdanjim dnevom mladosti smo obiskali Kumrovec – tudi Titov rojstni kraj, ki je zgleden primer dobrega sodelovanja med Slovenijo in Hrvaško. Zbrali pa smo tudi nekaj utrinkov z izleta naših poslušalcev v Strasbourgu.
Mariborski feljton je tokrat začela Živa Lopatič iz pravičnotrgovinske zadruge Odjuga. Prepričana je, da je pri pravični kavi kupec peti člen trgovske verige, pri običajni pa lahko kava zamenja tudi krepko čez sto lastnikov. Po mozaičnem pregledu tedna smo povzeli dogajanje na podjetniški konferenci Podim. Govorili smo tudi o tem, da v Spodnjem Podravju nimajo denarja za nadgradnjo odlagališča za odpadke, opozorili pa smo tudi na vse slabše razmere medicinskih sester.
Točno opoldne smo se vrnili nekaj let oziroma desetletij v preteklost … Med zaprašenimi arhivskimi radijskimi trakovi smo našli posnetke vedrega dela Mariborskega feljtona. Se še spomnite Pohorskega Tijeka, Prleške Micike, Štefa in Lizike
Mariborski feljton je teden dni pred praznovanjem 70. rojstnega dne Radia Maribor začel njegov odgovorni urednik Stane Kocutar. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja ste slišali, da se razmere na trgu dela izboljšujejo; govorili smo o tem, kako so v Prekmurju uspeli v zadnjih nekaj letih celostno poskrbeti za uspešno integracijo Romov v širše socialno in kulturno okolje. Bili pa smo tudi v sosednjem Gradcu, kjer so pripravili simpozij o arheologiji v Avstriji v letih od 1938 do 1945. Slišali ste, kako pomemben je bil graški profesor slovenskih korenin, Walter Schmid, za slovenski narod.
Mariborski feljton je ob koncu Slovenskih dnevov knjige začel pisatelj, urednik in direktor založbe Litera, Orlando Uršič. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja boste slišali, da so mariborski mestni svetniki za las spravili pod streho proračun občine, težak skoraj 100 milijonov evrov. Spremljali smo stavko zdravnikov, ki zase zahtevajo višje plače in že napovedujejo celodnevno stavko, če jim vlada ne bo ugodila. Ob koncu oddaje pa smo napovedali 8. FESTIVAL MIRU s Šarhovim pohodom.
Pred svetovnim dnevom zemlje, ki ga zaznamujemo 22. aprila, je Petra Hercog iz podjetja Snaga razmišljala o prispevku posameznika k čistejšemu, bolj urejenemu in posledično bolj zdravemu okolju. Po pregledu aktualnega tedenskega dogajanja smo govorili o povezovanju mariborskega gospodarstva in turizma. V oddaji smo predstavili največji talni mozaik v Sloveniji, ki je na ogled v Hiši stare trte na Lentu, zaznamovali pa smo tudi 50 let germanistike na mariborski filozofski fakulteti.
Neveljaven email naslov