Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Človek v povprečju prespi skoraj tretjino svojega življenja in čeprav se zdi, da je spanje čas pasivnosti in počitka, so možgani med spanjem veš čas aktivni. Kako, nam je razložila dr. Barbara Gnidovec Stražišar, dr. med., spec. pediatrije in otroške nevrologije s Centra za motnje spanja otrok in mladostnikov Splošne bolnišnice Celje.
V spanju se dogaja zelo veliko stvari. V mirnem spanju je ta aktivnost postopoma vse počasnejša, medtem ko v fazi REM spanja, se pravi v spanju, ko sanjamo, je možganska aktivnost zelo podobna tisti v budnosti.
»Če spanje ne služi absolutno pomembni življenjski funkciji, potem je največja evolucijska napaka,« je leta 1971 zapisal pionir raziskovanja spanja Allan Rechtschaffen. Danes vemo, da ima spanje več funkcij, med drugim procesiranje na novo osvojenih informacij in utrjevanje spomina, ki pomaga pri učenju spretnosti. Novejša znanstvena dognanja pa spanju pripisujejo vlogo čistilca možganov.
So pri miškah gledali, kakšno je odstranjevanje beta amiloida, ki so ga vbrizgali miškam v možgane v različnih stanjih: v budnosti, v spanju, v stanju anestezije. In so dokazali, da je v spanju čiščenje te beljakovine pospešeno v primerjavi s stanjem v budnosti.
Skupina ameriških znanstvenikov z Univerze Rochester je prepričana, da je odstranjevanje teh snovi oz. »splakovanje« – kakor so proces poimenovali – eden izmed poglavitnih razlogov za spanje. A doktorica Barbara Gnidovec Stražišar je pri apliciranju ugotovitev na človeka malce bolj previdna.
Da bi rekli: “Moramo veliko spat in potem se bodo odstranili vsi nevrotoksični produkti in potem bomo ohranili možgane zdrave …” Tako enostavne povezave seveda ni.
Rochesterski znanstveniki so prepričani, da je nalaganje odpadnih produktov v možganih povezano z razvojem nevroloških bolezni kot so demenca ter Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen. Svoja dognanja so združili z raziskovanjem položajev pri spanju – nadaljevalna študija na miših je pokazala, da spanje na boku omogoča najbolj učinkovito možgansko splakovanje.
Ljudje nismo miške, to je eno. Drugo pa je, da tukaj dejansko ne vemo, kaj se bi dogajalo prek cele noči. Se pravi, kaj bi se dogajalo v kompletnem spanju v različnih fazah.
“Tisti, ki bo dognal, zakaj v resnici spimo, bo sigurno dobil Nobelovo nagrado,” kompleksnost funkcij spanja povzame dr. Gnidovec Stražišar.
478 epizod
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Človek v povprečju prespi skoraj tretjino svojega življenja in čeprav se zdi, da je spanje čas pasivnosti in počitka, so možgani med spanjem veš čas aktivni. Kako, nam je razložila dr. Barbara Gnidovec Stražišar, dr. med., spec. pediatrije in otroške nevrologije s Centra za motnje spanja otrok in mladostnikov Splošne bolnišnice Celje.
V spanju se dogaja zelo veliko stvari. V mirnem spanju je ta aktivnost postopoma vse počasnejša, medtem ko v fazi REM spanja, se pravi v spanju, ko sanjamo, je možganska aktivnost zelo podobna tisti v budnosti.
»Če spanje ne služi absolutno pomembni življenjski funkciji, potem je največja evolucijska napaka,« je leta 1971 zapisal pionir raziskovanja spanja Allan Rechtschaffen. Danes vemo, da ima spanje več funkcij, med drugim procesiranje na novo osvojenih informacij in utrjevanje spomina, ki pomaga pri učenju spretnosti. Novejša znanstvena dognanja pa spanju pripisujejo vlogo čistilca možganov.
So pri miškah gledali, kakšno je odstranjevanje beta amiloida, ki so ga vbrizgali miškam v možgane v različnih stanjih: v budnosti, v spanju, v stanju anestezije. In so dokazali, da je v spanju čiščenje te beljakovine pospešeno v primerjavi s stanjem v budnosti.
Skupina ameriških znanstvenikov z Univerze Rochester je prepričana, da je odstranjevanje teh snovi oz. »splakovanje« – kakor so proces poimenovali – eden izmed poglavitnih razlogov za spanje. A doktorica Barbara Gnidovec Stražišar je pri apliciranju ugotovitev na človeka malce bolj previdna.
Da bi rekli: “Moramo veliko spat in potem se bodo odstranili vsi nevrotoksični produkti in potem bomo ohranili možgane zdrave …” Tako enostavne povezave seveda ni.
Rochesterski znanstveniki so prepričani, da je nalaganje odpadnih produktov v možganih povezano z razvojem nevroloških bolezni kot so demenca ter Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen. Svoja dognanja so združili z raziskovanjem položajev pri spanju – nadaljevalna študija na miših je pokazala, da spanje na boku omogoča najbolj učinkovito možgansko splakovanje.
Ljudje nismo miške, to je eno. Drugo pa je, da tukaj dejansko ne vemo, kaj se bi dogajalo prek cele noči. Se pravi, kaj bi se dogajalo v kompletnem spanju v različnih fazah.
“Tisti, ki bo dognal, zakaj v resnici spimo, bo sigurno dobil Nobelovo nagrado,” kompleksnost funkcij spanja povzame dr. Gnidovec Stražišar.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Danes bomo v oddaji Možgani na dlani govorili o funkcijski nevrokirurgiji in globoki možganski stimulaciji. Sliši se zapleteno, a brez skrbi, vse bomo pojasnili oz. bo to s pomočjo doc. dr. Mitje Benedičiča, spec. nevrokirurga na Kliničnem oddelku za nevrokirurgijo ljubljanskega UKC-ja, storila Darja Pograjc. Globoka možganska stimulacija je sicer pomembna metoda pri zdravljenju gibalnih motenj kot so Parkinsonova bolezen, distonija in esencialni tremor. Operacija, pri kateri v možgane vgradijo elektrode, ki z visokofrekvenčnim električnim tokom dražijo globoke možganske strukture in vplivajo na človeške gibalne sposobnosti, je bila v Sloveniji prvič opravljena leta 2008 v mariborskem UKC. Pred tremi leti pa so z njenim rednim izvajanjem začeli tudi v Ljubljani.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Možganska kap vsako leto prizadene približno 4500 Slovencev. Petina jih zaradi te bolezni umre, preostale pa čaka dolgotrajna rehabilitacija. Kako se na bolezen odzovejo možgani, s kakšnimi mehanizmi poskušajo obnoviti ali nadomestiti izgubljene funkcije ter kaj vpliva na to, da si popolnoma opomore le 10 % bolnikov - o vsem tem v četrtkovi jutranji oddaji Možgani na dlani. Ne preslišite ob 7:35 na Prvem!
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Znanstveniki so prišli do spoznanja, da lahko višja mera koncentracije, ki je potrebna pri vožnji motorja, lahko vpliva na tudi siceršnji višji nivo možganskih kognitivnih funkcij in procesiranja. Ampak – kako lahko zvok motorja zapelje naše možgane, še preden mi zapeljemo motor? Kaj se zgodi, ko v zgodbo vključimo še adrenalin? Kako ta vpliva na našo pozornost, zaznavanje in sprejemanje odločitev – predvsem tistih- nepremišljenih? O tem se bo Mojca Delač v tokratni oddaji pogovarjala s strokovnjakom za varno vožnjo in direktorjem Inštituta za civilizacijo in kulturo, Andrejem Brglezom. Se slišimo v četrtek ob 7.35 na Prvem!
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Neveljaven email naslov