Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mednarodno uveljavljena strokovnjakinja na področju kemije, pedagoginja in znanstvenica Aleksandra Kornhauser Frazer pravi, da bi morali biti vsi ustvarjalni sanjači. Že več kot pol stoletja nas prepričuje, da je pamet boljša kot žamet in da je znanje, s katerim ustvarjamo dobrine, naša priložnost. V svetu širi filozofijo združevanja raziskav, inovacij in izobraževanja ter sodelovanja znanosti in gospodarstva.
Prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer se je po dvajsetih letih življenja v Veliki Britaniji vrnila v Slovenijo, kar je pogumna odločitev: ''Ko sem se pripravljala na selitev, sem zapakirala 240 škatel, ki jih zdaj že tri mesece odpiram, pa jih je še vedno ostalo sto. Zelo težko kaj vržem stran, nisem članica družbe odmetavanja, na marsikaj si tudi vezan s spomini … ''
Kariero znanstvenika primerja s hojo na goro, pravi, da je vmes nekaj razburljivih sten, sicer pa veliko grušča, vzpenjati se je treba korak za korakom, sopihati, garati. Še vedno dela po osem, deset, dvanajst ur na dan: ''Ja, to me ''gor drži''. Vsako razmišljanje je hoja na goro. Čim bolj se vzpenjaš v višino, več vidiš, skromnejši postajaš.'' Njeno življenje je kot roman, poln optimizma in upornosti. Svoje znanje je kot profesorica kemije na Univerzi v Ljubljani prenašala na številne generacije študentov, opravljala je najrazličnejše funkcije v domačih in tujih ustanovah in profesionalnih združenjih.
Svetovno je zaslovela s svojimi metodami multidisciplinarne sinteze znanja. Deluje v okvirih Organizacije združenih narodov, Svetovne banke, Evropske unije. Dobila je številna državna in tuja prestižna priznanja. V pogovoru s Tatjano Pirc je nedeljska gostja prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer povedala marsikaj, zaradi česar zdaj še bolj razumemo, zakaj je bila v domovini vir nelagodja in negotovosti: ''Ker sem vedno opozarjala na stvari, ki so jih namenoma pometli pod preprogo. Ja, sem sitnarila … ''
866 epizod
Kdo so ljudje, ki zaznamujejo družbo? Kakšen je človek za funkcijo, ki daje pečat sedanjosti? Kako premika meje prihodnosti? Oddaja Nedeljski gost na Valu 202. Funkciji nadene človeško podobo.
Mednarodno uveljavljena strokovnjakinja na področju kemije, pedagoginja in znanstvenica Aleksandra Kornhauser Frazer pravi, da bi morali biti vsi ustvarjalni sanjači. Že več kot pol stoletja nas prepričuje, da je pamet boljša kot žamet in da je znanje, s katerim ustvarjamo dobrine, naša priložnost. V svetu širi filozofijo združevanja raziskav, inovacij in izobraževanja ter sodelovanja znanosti in gospodarstva.
Prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer se je po dvajsetih letih življenja v Veliki Britaniji vrnila v Slovenijo, kar je pogumna odločitev: ''Ko sem se pripravljala na selitev, sem zapakirala 240 škatel, ki jih zdaj že tri mesece odpiram, pa jih je še vedno ostalo sto. Zelo težko kaj vržem stran, nisem članica družbe odmetavanja, na marsikaj si tudi vezan s spomini … ''
Kariero znanstvenika primerja s hojo na goro, pravi, da je vmes nekaj razburljivih sten, sicer pa veliko grušča, vzpenjati se je treba korak za korakom, sopihati, garati. Še vedno dela po osem, deset, dvanajst ur na dan: ''Ja, to me ''gor drži''. Vsako razmišljanje je hoja na goro. Čim bolj se vzpenjaš v višino, več vidiš, skromnejši postajaš.'' Njeno življenje je kot roman, poln optimizma in upornosti. Svoje znanje je kot profesorica kemije na Univerzi v Ljubljani prenašala na številne generacije študentov, opravljala je najrazličnejše funkcije v domačih in tujih ustanovah in profesionalnih združenjih.
Svetovno je zaslovela s svojimi metodami multidisciplinarne sinteze znanja. Deluje v okvirih Organizacije združenih narodov, Svetovne banke, Evropske unije. Dobila je številna državna in tuja prestižna priznanja. V pogovoru s Tatjano Pirc je nedeljska gostja prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer povedala marsikaj, zaradi česar zdaj še bolj razumemo, zakaj je bila v domovini vir nelagodja in negotovosti: ''Ker sem vedno opozarjala na stvari, ki so jih namenoma pometli pod preprogo. Ja, sem sitnarila … ''
Akademik dr. Matjaž Kmecl, literarni zgodovinar, književnik in politik ima na vrtu Prešerna in Trubarja. Koga in kaj pa ima v svojem srcu in v spominih?
Andre Geim – mož, ki je odkril grafen in žabe pripravil do letenja. Andre Geim je znanstvenik, ki je leta 2010 dobil Nobelovo nagrado za odkritje grafena, revolucionarnega materiala, ki utegne korenito spremeniti svet 21-ega stoletja. Prav zato mu nekateri pravijo novi James Watt. A svet ga prej kot zaradi tega pozna po majhni zeleni žabi, ki jo je pred leti vrgel v magnetno polje in ki je – poletela!
Branko Potočan, koreograf, režiser, plesalec, umetniški vodja in pedagog. Koliko rudnika je čutiti v plesu na evropskih in svetovnih gledaliških odrih, kako povezati folkloro, Plesni teater Ljubljana, skupino Fourklor in festival Rdeči revirji, pa tudi o pesmih in vrveh, ki ti pomagajo do zvezd in v brezno, Branko Potočan o gibu v besedi z Natašo Zanuttini
Gregor Pečan je od leta 2006 ravnatelj na OŠ Janka Modra v Dolu pri Ljubljani, od marca lani pa tudi predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev osnovnega in glasbenega šolstva Slovenije. Diplomiral je iz elektrotehnike, poučeval matematiko na vseh nivojih srednješolskega izobraževanja, zdaj pa vse moči usmerja predvsem k prepoznavnosti Združenja in izboljšanju statusa ravnateljev. Prisega na zdravo pamet, ki jo vse pogosteje pogreša predvsem pri politiki s tem pa seveda tudi v šolstvu.
"Če je nekdo na vozičku in si upa iz hiše, zato še ni junak." Darko Đurić je športnik invalid in je najbolj neprizanesljiv prav do invalidov in športnikov. In do sebe. Rodil se je rodil brez nog in le z desno roko, a to ga ne ovira pri doseganju vrhunskih plavalnih rezultatov, potovanjih in vožnji avtomobila. Pravi šaljivec, športnik in študent. Ne nujno v tem vrstnem redu.
Dr. Darja Hoenigman je antropologinja, ki že več kot desetletje preučuje jezike in navade prvobitnih plemen v Papui Novi Gvineji, otoški državi, veliki za 20 Slovenij, kjer govorijo več kot 840 jezikov. Tamkajšnji prebivalci so jo posvojili in jo po otoškem vodnem duhu krstili za “Kongotmay“, po njej pa je poimenovanih kar nekaj otrok na otoku. O življenju v džungli, v kateri preživi tudi do šest mesecev na leto, pa tudi o tem, s kakšno hitrostjo izginja jezikovna in s tem tudi kulturna pestrost na svetu, se je z njo pogovarjala Maja Ratej.
Kar je Slavoj Žižek za Slovenijo in svet, je Srećko Horvat za svet in Hrvaško. Karizmatični filozof in vznemirljiv glas mlade generacije. Politično aktiven svetovljan brez stalnega naslova, ki se jasno opredeljuje do dogajanja po svetu. Od ameriških volitev do begunske tragedije. Ustanovitelj zagrebškega Subverzivnega festivala zdaj skupaj z Janisom Varufakisom in ob nasvetih Juliana Assanga gradi novo evropsko levico. V staro Evropo Srećko Horvat ne verjame več. Filozof Srećko Horvat v pogovoru z Luko Hvalcem za Val 202 tudi o tem, zakaj je za hišnega ljubljenčka bolje imeti mačko kot psa.
Doktorica Leonida Zalokar. Zaradi pogostih pobegov od doma, kjer ni bilo tako, kot mora biti, je čas odraščanja preživela v Mladinskem domu Jarše. Takrat je videla, kako se vzgaja, kaj vse je narobe, in si kot 14-letna deklica rekla, jaz bom tudi delala to, ampak drugače. Ob delu je končala šolanje, postala vzgojiteljica, svetovalna delavka, danes je doktorica socialne pedagogike.Leonida Zalokar je že skoraj deset let na čelu Vzgojnega zavoda Planina, v katerem najdejo dom tudi otroci in mladostniki s težavami zaradi duševnega zdravja.
Če bi se v preteklosti okoliščine obrnile drugače, bi Marta Kos Marko lahko celo sodelovala na OI v Riu de Jeneiru . Verjetno kot novinarka, čeprav je bila včasih tudi uspešna športnica. Po delu na TV Slovenija in dopisniški karieri v Nemčiji je v času dr. Janeza Drnovška vodila vladni urad za komuniciranje. O zvezdah v gospodarstvu v Sloveniji, vlogi veleposlaništva, o političnem dogajanju v Evropi in prizadevanjih za enakopravnost ljudi, pa tudi o treningih komuniciranja in položaju žensk v podjetjih in polki v pogovoru z Natašo Zanuttini.
Nedeljski gost Vala 202 je bil Aleksander Čeferin. Predsednik slovenske nogometne zveze kandidira za predsednika evropske, javno pa ga je podprla več kot tretjina vseh nacionalnih zvez, kar ga dobre tri tedne pred volitvami postavlja v vlogo favorita. Kakšna je njegova vizija nogometa na stari celini, kako poteka lobiranje in kako namerava povrniti skrhano zaupanje v nogometne institucije?
Brazilska veleposlanica v Sloveniji Katia Gilaberte je iz Ria de Janeira. Zaradi službe je čudovito mesto in plaže že kmalu zamenjala s političnim središčem države in takrat še novo prestolnico Brazilijo. Peta največja država na svetu je v politični in gospodarski krizi. Avgusta bodo odločali o razrešitvi predsednice, še prej pa bo Rio gostil olimpijske igre. Kljub kritikam, ki jih ne manjka, so prepričani, da bodo zelo uspešne.
Zorana Baković je prva dopisnica časnika Delo iz Pekinga. Vse do danes na najbolj izčrpen in poglobljen način seznanja slovensko javnost s Kitajsko in deželami Daljnega vzhoda. Danes živi med Beogradom, Zagrebom in Dunajem in še vedno poroča za Delo. Zelo rada posluša radio.
Florence Hartmann je francoska novinarka, ki je bila v času vojne v nekdanji Jugoslaviji dopisnica pariškega časnika Le Monde. Pozneje je postala tiskovna predstavnica nekdanje haaške tožilke Carle Del Ponte. Po koncu svojega mandata je v knjigi Mir in kazen razkrila, da haaško sodišče namenoma ni upoštevalo dokumentov, ki so dokazovali povezanost Slobodana Miloševića z genocidom v Srebrenici. Florence Hartmann so letos 24. marca med čakanjem na izrek sodbe Radovanu Karadžiću v Haagu prijeli. Uradno zaradi neplačane kazni in nespoštovanja haaškega sodišča. Skoraj teden dni je preživela v samici, v zaporih, v katerih sedijo tudi vojni zločinci, na dejanja katerih je opozarjala francoska borka za človekove pravice. Florence Hartmann je posebej za Val 202 povedala, da bo zaradi krivice, ki ji jo storilo haaško sodišče, proti odgovornim iz Združenih narodov vložila tožbo, saj želi tako opozoriti na dvoličnost mednarodnega prava. Konec maja je v Zagrebu sodelovala v razpravi o žvižgačih na festivalu Subversive. Tam se je z njo srečal Luka Hvalc.
Nedeljska gostja je doc. dr. Darja Fišer z ljubljanske Filozofske fakultete. Je tudi pobudnica gibanja Zelemenjava in raziskovalka jezika.
Zakaj je pisanje zakonov podobno igranju šaha? Kakšen je slovenski uradnik in kakšen bi moral biti? Kaj stori, ko ugotovi, da njegovo pravno mnenje naročniku ne bo v korist? Zakaj je bolje, če je minister dober politik in slab strokovnjak? Kdo se danes odloča za študij prava? To je le peščica vprašanj, ki jih je Tatjana Pirc zastavila doktorju Gorazdu Trpinu, profesorju, pravniku . . .
Gorazd Lampič je astrofizik, a je črne luknje raje zamenjal z bolj uporabnim področjem. Po Ljubljani se vozi se z električnim skuterjem, sam pa že več kot 10 let razvija kolesni motor za električne avtomobile. Njegovi vzorniki so športniki in šahisti, a tudi sam postaja vzor vsem mladim, ki jih pritegnejo razvoj, inovacije in električna prihodnost avtomobilov.
Uspeh Slovenije se v veliki meri ocenjuje z uspešnostjo gospodarstva. O slovenskem poslovnem okolju in perspektivi države, odnosu do privatizacije in lastnikov iz tujine, o napovedanih davčnih spremembah, pa tudi o potovanjih v kraje, kamor ne seže mobilni signal – Vojmir Urlep.
Že v gimnaziji se je ukvarjal s temo, iz katere je pozneje doktoriral. Ob tem je pogosto žel priznanja in mednarodne štipendije, se zavihtel na redno profesorsko mesto, pozneje pristal na čelu enega od laboratorijev na Kemijskem inštitutu, od lanskega novembra pa inštitut tudi vodi. Vse to pri 47-ih letih. Kako je voditi ustanovo, od katere si veliko mlajši, zakaj je biti biolog dandanes tako razburljivo in zakaj se v življenju skoraj nikoli ne izgubi, bo povedal tokratni Nedeljski gost na Valu 202 dr. Gregor Anderluh.
Tina Gregorič in Aljoša Dekleva, arhitekta, ki letos zastopata Slovenijo na Beneškem bienalu arhitekture, nedeljska gosta Nine Zagoričnik.
Neveljaven email naslov