Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mednarodno uveljavljena strokovnjakinja na področju kemije, pedagoginja in znanstvenica Aleksandra Kornhauser Frazer pravi, da bi morali biti vsi ustvarjalni sanjači. Že več kot pol stoletja nas prepričuje, da je pamet boljša kot žamet in da je znanje, s katerim ustvarjamo dobrine, naša priložnost. V svetu širi filozofijo združevanja raziskav, inovacij in izobraževanja ter sodelovanja znanosti in gospodarstva.
Prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer se je po dvajsetih letih življenja v Veliki Britaniji vrnila v Slovenijo, kar je pogumna odločitev: ''Ko sem se pripravljala na selitev, sem zapakirala 240 škatel, ki jih zdaj že tri mesece odpiram, pa jih je še vedno ostalo sto. Zelo težko kaj vržem stran, nisem članica družbe odmetavanja, na marsikaj si tudi vezan s spomini … ''
Kariero znanstvenika primerja s hojo na goro, pravi, da je vmes nekaj razburljivih sten, sicer pa veliko grušča, vzpenjati se je treba korak za korakom, sopihati, garati. Še vedno dela po osem, deset, dvanajst ur na dan: ''Ja, to me ''gor drži''. Vsako razmišljanje je hoja na goro. Čim bolj se vzpenjaš v višino, več vidiš, skromnejši postajaš.'' Njeno življenje je kot roman, poln optimizma in upornosti. Svoje znanje je kot profesorica kemije na Univerzi v Ljubljani prenašala na številne generacije študentov, opravljala je najrazličnejše funkcije v domačih in tujih ustanovah in profesionalnih združenjih.
Svetovno je zaslovela s svojimi metodami multidisciplinarne sinteze znanja. Deluje v okvirih Organizacije združenih narodov, Svetovne banke, Evropske unije. Dobila je številna državna in tuja prestižna priznanja. V pogovoru s Tatjano Pirc je nedeljska gostja prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer povedala marsikaj, zaradi česar zdaj še bolj razumemo, zakaj je bila v domovini vir nelagodja in negotovosti: ''Ker sem vedno opozarjala na stvari, ki so jih namenoma pometli pod preprogo. Ja, sem sitnarila … ''
866 epizod
Kdo so ljudje, ki zaznamujejo družbo? Kakšen je človek za funkcijo, ki daje pečat sedanjosti? Kako premika meje prihodnosti? Oddaja Nedeljski gost na Valu 202. Funkciji nadene človeško podobo.
Mednarodno uveljavljena strokovnjakinja na področju kemije, pedagoginja in znanstvenica Aleksandra Kornhauser Frazer pravi, da bi morali biti vsi ustvarjalni sanjači. Že več kot pol stoletja nas prepričuje, da je pamet boljša kot žamet in da je znanje, s katerim ustvarjamo dobrine, naša priložnost. V svetu širi filozofijo združevanja raziskav, inovacij in izobraževanja ter sodelovanja znanosti in gospodarstva.
Prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer se je po dvajsetih letih življenja v Veliki Britaniji vrnila v Slovenijo, kar je pogumna odločitev: ''Ko sem se pripravljala na selitev, sem zapakirala 240 škatel, ki jih zdaj že tri mesece odpiram, pa jih je še vedno ostalo sto. Zelo težko kaj vržem stran, nisem članica družbe odmetavanja, na marsikaj si tudi vezan s spomini … ''
Kariero znanstvenika primerja s hojo na goro, pravi, da je vmes nekaj razburljivih sten, sicer pa veliko grušča, vzpenjati se je treba korak za korakom, sopihati, garati. Še vedno dela po osem, deset, dvanajst ur na dan: ''Ja, to me ''gor drži''. Vsako razmišljanje je hoja na goro. Čim bolj se vzpenjaš v višino, več vidiš, skromnejši postajaš.'' Njeno življenje je kot roman, poln optimizma in upornosti. Svoje znanje je kot profesorica kemije na Univerzi v Ljubljani prenašala na številne generacije študentov, opravljala je najrazličnejše funkcije v domačih in tujih ustanovah in profesionalnih združenjih.
Svetovno je zaslovela s svojimi metodami multidisciplinarne sinteze znanja. Deluje v okvirih Organizacije združenih narodov, Svetovne banke, Evropske unije. Dobila je številna državna in tuja prestižna priznanja. V pogovoru s Tatjano Pirc je nedeljska gostja prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer povedala marsikaj, zaradi česar zdaj še bolj razumemo, zakaj je bila v domovini vir nelagodja in negotovosti: ''Ker sem vedno opozarjala na stvari, ki so jih namenoma pometli pod preprogo. Ja, sem sitnarila … ''
Primož Premzl, mariborski založnik in galerist, zgodovinarski genius loci, je eden največjih slovenskih intelektualcev, ki ga večina Mariborčanov pozna po odmevnih družbenokritičnih akcijah in duhovitih potegavščinah, ki si jih pogosto privošči na račun someščanov in lokalnih političnih veljakov.
Popotnik, del vodniške ekipe Shappa, ki je čez ocean prvič potoval pred dobrimi dvajsetimi leti in potem skoraj ni bilo več dileme, da v življenju želi potovati in od tega tudi živeti. O potovanjih, odtisih, ki jih pušča po svetu, o komercialnih potovanjih, pa tudi o dotiku anakonde, valovanju morja po potresu in njemu ljubi Sloveniji v pogovoru z Natašo Zanuttini.
Potuje 11 mesecev v letu. Pri svojih 42-ih ima sanjsko službo, počne tisto, kar ga najbolj veseli, raziskuje svet in od tega tudi živi. Čeprav naj bi se zapisal ekonomiji, pa sedaj vodi potovalno agencijo Shappa, ki sopotnikom obljublja avanturo z nahrbtnikom na rami. O potovanjih, odtisih, ki jih pušča po svetu, o komercialnih potovanjih, pa tudi o dotiku anakonde, valovanju morja po potresu in njemu ljubi Sloveniji v pogovoru z Natašo Zanuttini.
Marcel Štefančič je filmski kritik in publicist, avtor več kot 70 knjig ter voditelj oddaje Studio City.
Ana Vovk Korže je doktorica geografije in varstva okolja. Izkušnje z učnega poligona na obrobju Haloz deli s študenti na mariborski univerzi in s številnimi ljubitelji permakulture. O varovanju okolja, o zdravem pridelovanju hrane in tudi o zbiranju semen ...
V žlahtni makedonščini nas bo nagovoril tokratni Nedeljski gost – Vlatko Stefanovski. Tisti Vlatko, ki nas je že pred 40-imi leti pozdravljal s Kruhom in soljo? Tisti, ki je na vaji pred hajduškim vodnjakom s kitaro povozil Bregovića? Tisti, ki še danes trikrat potrka na les, ko ga povprašaš o Makedoniji …
Nedeljski gost Gorazda Rečnika je bil Dimitar Anakiev, zdravnik, neodvisni filmski režiser, šahist in soustanovitelj Svetovne haiku zveze.
Nedeljski gost Gorazda Rečnika je bil Dimitar Anakiev, zdravnik, neodvisni filmski režiser, šahist in soustanovitelj Svetovne haiku zveze.
Eden vodilnih psihiatrov pri nas, psihoanalizo aplicira tudi na literaturo in pedagogiko, dolgoletni vodja Enote za psihoterapijo nevroz ljubljanskega Centra za mentalno zdravje, idejni vodja vrtca, vodenega po psihoanalitičnih načelih, pisec esejev, kratkih zgodb in strokovnih člankov iz psihoanalize.
Dr. Matjaž Ličer je fizik, prevajalec enega izmed temeljnih del Alberta Einsteina "O splošni in posebni teoriji relativnosti", doktorski študent filozofije, sicer kot sodelavec Nacionalnega inštituta za biologijo zaposlen na Morski biološki postaji, tudi filmoljub in pronicljiv opazovalec družbe ter znanosti v njej.
Tine Maze ni potrebno posebej predstavljat. Po številnih intervjujih je tudi nedeljska gostja na Valu 202.
“Čez sedem svetlobnih let še Buldožer prav pride,” tako je nastala domača glasbena legenda. “Rinež” je sicer prevelik za naš studio, zato bo Nedeljski gost Vala 202 ena od pogonskih gosenic glasbene skupine Buldožer Borut Činč, ki upravlja arhivsko dokumentarni oddelek.
Nedeljski gost dr. Aleš Kuhar, agrarni ekonomist, o samooskrbi, vinu, glasbi in še čem.
Nedeljski gost dr. Aleš Kuhar, agrarni ekonomist, o samooskrbi, vinu, glasbi in še čem.
Aurora Fonda je dolgoletna vodja slovenske galerije A+A v Benetkah, doktorica znanosti s področja umetnostne zgodovine in kustosinja predstavitve Republike Slovenije na 56. Beneškem bienalu 2015.
Na Facebooku vsak dan napiše kakšno zabeljeno misel, v kolumnah lucidno analizira poti in stranpoti slovenske družbe, predvsem pa se angažira kot magister slikarstva. Pred kratkim je imel razstavo kar v svojem stanovanju, izvedel je provokativni projekt nekakšnega osebnega velikega brata, s Tomažem Šalamunom je izdal pesniško slikanico, se ukvarjal z 299 kosmatimi, še vedno za 7 tisoč evrov prodaja Mucike na platnu … Arjan Pregl je družbeno-kritični slikar, ki se radikalno in angažirano odziva na dogajanje v okolju. Ne uporablja le čopiča, ampak tudi črke in splet. Iskreno in brezkompromisno.
Pravi, da nima kaj povedati, ali pa vsaj ne karkoli novega. Ljubljančan Boris Kosec se je v socialnem delu znašel po naključju, a kot kaže, je bilo to dobro naključje. Že 25 let namreč dela z brezdomci v ljubljanskem zavetišču, ki je bilo takrat sploh prvo zavetišče za brezdomce v Sloveniji. Takrat je poznal vse uporabnike, danes jih je preveč.
Mirjam Drnovšček vodi kranjsko Prešernovo gledališče, ki se z družbeno kritičnimi predstavami odziva na aktualne trenutke v družbi, te pa gledalca spodbujajo k razmišljanju. Tudi na predstavah Tedna slovenske drame, osrednjem festivalu uprizarjanja slovenskih dramskih besedil, ki jih v svoje programe vključujejo tudi tuja gledališča. Prav vključevanje v mednarodni gledališki svet je, poudarja Drnovškova, zelo pomembno za rast gledališča. Za uveljavitev mladih slovenskih dramatikov pa so odločilne delavnice dramskega pisanja, kjer nastajajo novejša besedila.
Neveljaven email naslov