Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mednarodno uveljavljena strokovnjakinja na področju kemije, pedagoginja in znanstvenica Aleksandra Kornhauser Frazer pravi, da bi morali biti vsi ustvarjalni sanjači. Že več kot pol stoletja nas prepričuje, da je pamet boljša kot žamet in da je znanje, s katerim ustvarjamo dobrine, naša priložnost. V svetu širi filozofijo združevanja raziskav, inovacij in izobraževanja ter sodelovanja znanosti in gospodarstva.
Prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer se je po dvajsetih letih življenja v Veliki Britaniji vrnila v Slovenijo, kar je pogumna odločitev: ''Ko sem se pripravljala na selitev, sem zapakirala 240 škatel, ki jih zdaj že tri mesece odpiram, pa jih je še vedno ostalo sto. Zelo težko kaj vržem stran, nisem članica družbe odmetavanja, na marsikaj si tudi vezan s spomini … ''
Kariero znanstvenika primerja s hojo na goro, pravi, da je vmes nekaj razburljivih sten, sicer pa veliko grušča, vzpenjati se je treba korak za korakom, sopihati, garati. Še vedno dela po osem, deset, dvanajst ur na dan: ''Ja, to me ''gor drži''. Vsako razmišljanje je hoja na goro. Čim bolj se vzpenjaš v višino, več vidiš, skromnejši postajaš.'' Njeno življenje je kot roman, poln optimizma in upornosti. Svoje znanje je kot profesorica kemije na Univerzi v Ljubljani prenašala na številne generacije študentov, opravljala je najrazličnejše funkcije v domačih in tujih ustanovah in profesionalnih združenjih.
Svetovno je zaslovela s svojimi metodami multidisciplinarne sinteze znanja. Deluje v okvirih Organizacije združenih narodov, Svetovne banke, Evropske unije. Dobila je številna državna in tuja prestižna priznanja. V pogovoru s Tatjano Pirc je nedeljska gostja prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer povedala marsikaj, zaradi česar zdaj še bolj razumemo, zakaj je bila v domovini vir nelagodja in negotovosti: ''Ker sem vedno opozarjala na stvari, ki so jih namenoma pometli pod preprogo. Ja, sem sitnarila … ''
866 epizod
Kdo so ljudje, ki zaznamujejo družbo? Kakšen je človek za funkcijo, ki daje pečat sedanjosti? Kako premika meje prihodnosti? Oddaja Nedeljski gost na Valu 202. Funkciji nadene človeško podobo.
Mednarodno uveljavljena strokovnjakinja na področju kemije, pedagoginja in znanstvenica Aleksandra Kornhauser Frazer pravi, da bi morali biti vsi ustvarjalni sanjači. Že več kot pol stoletja nas prepričuje, da je pamet boljša kot žamet in da je znanje, s katerim ustvarjamo dobrine, naša priložnost. V svetu širi filozofijo združevanja raziskav, inovacij in izobraževanja ter sodelovanja znanosti in gospodarstva.
Prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer se je po dvajsetih letih življenja v Veliki Britaniji vrnila v Slovenijo, kar je pogumna odločitev: ''Ko sem se pripravljala na selitev, sem zapakirala 240 škatel, ki jih zdaj že tri mesece odpiram, pa jih je še vedno ostalo sto. Zelo težko kaj vržem stran, nisem članica družbe odmetavanja, na marsikaj si tudi vezan s spomini … ''
Kariero znanstvenika primerja s hojo na goro, pravi, da je vmes nekaj razburljivih sten, sicer pa veliko grušča, vzpenjati se je treba korak za korakom, sopihati, garati. Še vedno dela po osem, deset, dvanajst ur na dan: ''Ja, to me ''gor drži''. Vsako razmišljanje je hoja na goro. Čim bolj se vzpenjaš v višino, več vidiš, skromnejši postajaš.'' Njeno življenje je kot roman, poln optimizma in upornosti. Svoje znanje je kot profesorica kemije na Univerzi v Ljubljani prenašala na številne generacije študentov, opravljala je najrazličnejše funkcije v domačih in tujih ustanovah in profesionalnih združenjih.
Svetovno je zaslovela s svojimi metodami multidisciplinarne sinteze znanja. Deluje v okvirih Organizacije združenih narodov, Svetovne banke, Evropske unije. Dobila je številna državna in tuja prestižna priznanja. V pogovoru s Tatjano Pirc je nedeljska gostja prof. dr. Aleksandra Kornhauser Frazer povedala marsikaj, zaradi česar zdaj še bolj razumemo, zakaj je bila v domovini vir nelagodja in negotovosti: ''Ker sem vedno opozarjala na stvari, ki so jih namenoma pometli pod preprogo. Ja, sem sitnarila … ''
Ni jih malo, ki Caetana Velosa uvrščajo na seznam najbolj karizmatičnih ljudi na svetu, vsekakor pa ga tam vidijo Brazilci. Dobrih 70 let ima eden glavnih akterjev tropicalisma, gibanja, ki je zasukalo razvoj brazilske popularne glasbe v povsem drugo smer. O tem Caetano Veloso piše v knjigi Verdade Tropical, ki bi lahko bila tudi avtobiografija. V njej pripoveduje tudi o otroštvu v rojstnem kraju Santo Amaro v Bahii, o družini sedmih otrok, o profesionalem življenju in nenazadnje o državi, ki jo je vodila vojska.
Goran Dragič, trenutno najbolje plačani slovenski športnik. Košarkar, ki se po sezoni v NBA ligi vedno rad hitro vrne v Slovenijo. Goran Dragič je bil letos v NBA ligi razglašen za igralca, ki je najbolj napredoval v sezoni, lani je bil v najboljši peterki evropskega prvenstva. Je z naskokom najbolj učinkovit Slovenec v NBA košarkarski ligi, letos v povprečju prek 20 točk na tekmo. Iz Amerike se je vrnil s poškodovanim gležnjem.
Goran Dragič, trenutno najbolje plačani slovenski športnik. Košarkar, ki se po sezoni v NBA ligi vedno rad hitro vrne v Slovenijo. Goran Dragič je bil letos v NBA ligi razglašen za igralca, ki je najbolj napredoval v sezoni, lani je bil v najboljši peterki evropskega prvenstva. Je z naskokom najbolj učinkovit Slovenec v NBA košarkarski ligi, letos v povprečju prek 20 točk na tekmo. Iz Amerike se je vrnil s poškodovanim gležnjem.
Goran Dragič, trenutno najbolje plačani slovenski športnik. Košarkar, ki se po sezoni v ligi NBA vedno rad hitro vrne v Slovenijo. Letos je bil razglašen za igralca, ki je najbolj napredoval v sezoni, lani je bil v najboljši peterki evropskega prvenstva. Je z naskokom najbolj učinkovit Slovenec v NBA, letos ima v povprečju več kot 20 točko na tekmo. Iz Amerike se je vrnil s poškodovanim gležnjem.
V doli reke Hudson v New Yorku nedaleč stran ena drugi stojijo štiri vrhunske restavracije, v katerih lahko pijete različna slovenska vina, jedi solite s piransko soljo ali solato začinite s štajerskim bučnim oljem. Lastnik vseh štirih je kuhar in podjetnik, ljubljenec kuharskih vodnikov in kuharskih kritikov, gost številnih zvezdniških kuharskih oddaj, kuharski samouk in zaljubljenec v vse, kar je slovensko.
Dr. Ivan Leban, kemik in upokojeni profesor anorganske kemije je svoje znanstveno delo posvetil kristalografiji. Svoje bogato znanje še vedno rad deli tudi z mladimi, čeprav vsakemu svetuje, naj uspešnega eksperimenta nikoli ne ponavlja. S prevzemom direktorske funkcije na Nacionalni agenciji za kakovost v visokem šolstvu je lani akademsko sfero zamenjal z menedžersko.
Dr. Ivan Leban, kemik in upokojeni profesor anorganske kemije je svoje znanstveno delo posvetil kristalografiji. Svoje bogato znanje še vedno rad deli tudi z mladimi, čeprav vsakemu svetuje, naj uspešnega eksperimenta nikoli ne ponavlja. S prevzemom direktorske funkcije na Nacionalni agenciji za kakovost v visokem šolstvu je lani akademsko sfero zamenjal z menedžersko.
Dr. Lenart Škof je predavatelj na Fakulteti za humanistične študije v Kopru, kjer se največ ukvarja z družbeno in politično etiko ter etiko sočutja. Zase pravi, da ga je precej zaznamovalo dejstvo, da je po študiju filozofije v želji po novem znanju odšel študirat še na teološko fakulteto, ker v Sloveniji na stvari še vedno ne znamo gledati neobremenjeno.
Kdo so ljudje, ki zaznamujejo družbo? Kakšen je človek za funkcijo, ki daje pečat sedanjosti? Kako premika meje prihodnosti? Oddaja Nedeljski gost na Valu 202. Funkciji nadene človeško podobo.
Dušica Balážek je njeno uradno ime, prijatelji jo kličejo Duša, med Romi pa je že od otroštva znana kot Dušika. Novomeška romska svetnica po rodu sploh ni Rominja, saj se je rodila slovenskima staršema. A ker je svoja rosna leta preživela v soseščini polni romskih otrok, je kmalu ugotovila, da svet bolj dojema in občuti po romsko.
Peter Podlunšek, akrobatski pilot in podjetnik, prvi Slovenec, ki se je uvrstil na najhitrejša svetovna tekmovanja Red Bull Air Race.
Kdo so ljudje, ki zaznamujejo družbo? Kakšen je človek za funkcijo, ki daje pečat sedanjosti? Kako premika meje prihodnosti? Oddaja Nedeljski gost na Valu 202. Funkciji nadene človeško podobo.
Nedeljski gost je Matej Andraž Vogrinčič, vizualni umetnik, ki nima ateljeja in če se le da, ne razstavlja v galerijah.
40-letni Mariborčan Aleš Vičič se je po študiju ustalil v Ljubljani, od takrat pa je s psihološko pripravo na najpomembnejše tekme pomagal kakim 300 športrnikom. Tudi na iztekajoče se zimske igre v Sočiju je pospremil lep del naših olimpijcev.
40-letni Mariborčan Aleš Vičič se je po študiju ustalil v Ljubljani, od takrat pa je s psihološko pripravo na najpomembnejše tekme pomagal kakim 300 športrnikom. Tudi na iztekajoče se zimske igre v Sočiju je pospremil lep del naših olimpijcev.
Kljub mladosti sta imela že zavidljivi karieri in lasten dom, ko sta se določila, da pravzaprav to ni tisto, kar si res želita. Zato sta zgolj z nahrbtnikoma odpotovala na pot po Aziji, Avstraliji, delu Južne Amerike in le koščku Afrike. Pot, ki je bila namesto načrtovanih treh, na koncu dolga skoraj polnih sedem let. In bila je dovolj dolga, da vesta, da pot v nekdanje ustaljene tirnice zanju ni več sprejemljiva. Zato ju po sedanjem postanku, v katerem se jima je rodil sin in v katerem s potopisom in potopisnimi predavanji govorita o doživetem, zagotovo čaka nova pot, saj Dominika in Igor Osvald, Nedeljska gosta na Valu 202, v popotovanju po svetu vidita tudi svojo prihodnost. Foto: Dominika in Igor Osvald.
Gospodarstvenik in diplomat, predsednik Društva slovensko ruskega prijateljstva je prepričan, da bi lahko imeli zaradi tradicionalno dobrih odnosov med državama bistveno večje koristi, kot jih imamo. Prepričan je, da bodo Rusi Olimpijske igre zgledno izpeljali, a ne brez težav. S Sašem Geržino o Rusiji in Rusih, Olimpijskih igrah in igrah velesil, gospodarstvu in politiki.
Jose Antonio Morales zase pravi, da je Prekmurec, a rodil se je v Limi, prestolnici Peruja. Pri 29 letih je zavrnil dobro plačano službo in se preselil v Slovenijo, kjer je poročen oče dveh otrok. Družina je eden izmed največjih osebnih uspehov, čeprav mu tudi poslovnih ne manjka. Njegova vizija je povezovanje podjetnih ljudi in idej. Pozna ga slovenska start-up skupnost, tudi zato, ker je pred kratkim organiziral konferenco o strahu in neuspehu. Poudarja, da je neuspeh v poslovnem svetu nekaj povsem normalnega, čeprav se ga ljudje, Slovenci morda še posebej, bojimo.
Otroški nasmeh v objemu zadovoljnih staršev je najmočnejše sporočilo in moč, ki je tudi neresnica ne more zatreti. To je pred dnevi staršem otrok in bolnikov s prirojeno srčno napako napisal doktor Robert Blumauer.
Kot zdravnik se srečuje z bolečimi spoznanji, da je za pacienta vedno manj časa in da administrativni postopki ob vedno novih obveznostih družinskih zdravnikov povečujejo njihovo obremenjenost. Iztok Tomazin ima nahrbtnik za posredovanje in pomoč v gorah vedno pripravljen. Gore so zanj izziv in odklop tako kot pisanje proze, pesmi in letenje s padalom. \t
Neveljaven email naslov