Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
Ljubezen kot struktura, predstavljena v obliki koncepta
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
V stari Grčiji so verjeli, da je prava ljubezen lahko le med starejšim in mlajšim moškim.
“Moje osebno mnenje je, da smo pravzaprav vsi v sebi že zaokrožene celote, ki v osnovi premoremo že vse, kar potrebujemo za vsakdanje delovanje,” razmišlja Katarina, hkrati se pa sprašuje, če morda obstaja eksperiment, “s katerim bi se lahko prepričali, če bi lahko ljudje, ki se npr. niso nikoli zares zaljubili ali bi v resnem partnerskem odnosu, prvič, živeli povsem brez ljubezni in drugič, če bi jih npr. proti koncu življenja vprašali, če so se kdaj počutili zaradi odsotnosti partnerskega odnosa kaj prikrajšani oz. da bi se čutili nepopolne.”
Aristofan pravi, da smo bili ljudje prvotna bitja, ki so imela dva obraza ter po štiri roke in noge in nas je Zevs zaradi naše neposlušnosti presekal na dvoje. Od takrat naprej po vsem svetu iščemo svojo manjkajočo polovico.
foto: Angleszka Bernacka
Ljubezen in razdor sta temeljni fizični in duhovni sili. Pomen združevanja in razdruževanja pa je tu zaradi vpeljave gibanja in časa.
Empedokles: “Nič, kar je, ni prišlo iz niča in ne more iti v nič.”
Aristotel je dejal, da je prijateljstvo (philia) med enakimi zanj več od partnerske ljubezni. Danes se nam takšno razmišljanje o prijateljstvu kot najvišji obliki ljubezni zdi zelo nenavadno, čeprav so tudi v antičnih časih razlikovali med prijateljstvom in ljubeznijo, kar Aristotel loči. Kakšno razliko poda?
“Ljubezen kot najvišja oblika duhovnega prijateljstva je po navadi veljala med dvema moškima, ki ste se spoštovala, imela dolge duhovne in intelektualne pogovore ter se ukvarjala z najvišjimi intelektualnimi, duhovnimi principi, hkrati pa se je med tema dvema moškima stkala tudi srčna vez, ki je temeljila na iskrenih srčnih vezeh, iskreni srčni skrbi,” obrazloži Katarina Majerhold.
Gre za nadgrajeno Platonsko ljubezen, le da je še bolj usmerjena v askezo in začrtana jasna etična-moralna pravila v ljubezenskem odnosu. “Čeprav če pogledamo, kako je znani teolog Nygren zarisal ločnico med grškim erosom in krščanskim agapejem, jasno vidimo, da meni, da je Eros sebična ljubezen, pridobitniška ljubezen, ki teži le k interesnemu stremenju zase in k sebi, k vedno večji bogatitvi osebe, medtem ko je agape brezinteresni dar, ki počiva na etičnih temeljih, kot so ‘ne laži, ne kradi, ne prešuštvuj itd.’, ki se zgosti v eno samo: ljubi svojega bližnjega kakor samega sebe.”
Povsem novo dojemanje ljubezni se je pojavilo v 11. stoletju – viteška oziroma dvorska ljubezen. Vznik te ljubezni je delno vezan tudi na boj za prevlado med dvema obstoječima konceptoma zakonske zveze – krščanskega/cerkvenega in civilnega/viteškega.
Glavni vzrok za nastanek viteške oz. predvsem dvorske ljubezni je, da so bili takratni odnosi med spoloma zelo koristoljubne narave na eni strani, na drugi pa precej kruti, mož je imel ženo predvsem za lastnino in razplod, med njima pa je obstajala zlasti pogodbena vez.
Prvi trubadur Viljem IX Akvitanski naj bi bojda izumil koncept nedosegljive dame, ker je imel takrat na voljo prav vsako žensko, ki si si jo je želel na tem planetu. “Zato je izumil imaginarno žensko, do katere si je lahko privoščil vsa čustva, ki si jih do realne ženske ni mogel. Preprosto je želel sprostiti še neodkriti potencial ljubezni, ki mu jih vsakdanji realni okvir z grobimi, koristoljubnimi in nepravičnimi odnosi ni dopuščal, tako da so ravno trubadurji vzpostavili nov nežnejši enakopravnejši pogled med spoloma, ki žensko vidi v vsej dimenziji, tudi duhovni in intelektualni, in to že v 12. stoletju,” o dvorski ljubezni, ki je ljubezen utemeljila v sami sebi in ni potrebovala nobene zunanje utemeljitve in potrditve v statusu, naslovu, pogodbi, pove Katarina Majerhold.
Zanimivo je tudi, da so trubadurske pesmi pisale tudi nekatere ženske.
Trubadurji so celo izumili koncept nedosegljive dame.
foto: Jose Carlo Babos
Jean Jacques Rousseau si je v svoji filozofiji po eni strani prizadeval za vrednote iskrene romantične ljubezni med dvema dušama brez pogodbenih in stanovskih primesi, podobno kot trubadurji, a vseeno z eno razliko, ki jo Rousseau ohranja. “Še vedno je ohranil do določene mere spolne razlike o neenakopravnosti med spoloma, ki so jo trubadurji ravno želeli odpraviti.”
Razprava o ljubezni ne (z)more tudi brez Sigmunda Freuda. Odkril je, da človek ne sporoča svojih želja z besedami, ampak s kodiranimi sporočili (primer: v obliki sanj) in tako je prišel do odkritja t.i. nezavednega. Freud je odkril, da nezavedno oddaja kodirana sporočila (v obliki sanj, simptomov), ki jih mora analitik dešifrirati.
Freudov način, kako izzvati nezavedno, pa je bila rememoracija ali asociativni govor, ki je bilo prosto govorjenje, dokler ne najdemo odgovora. V neki točki pa je asociativni govor prekinil (naletel na t.i. odpor), nastal je molk (kot točka, na kateri ni bilo več besed za ubeseditev tistega, kar je pacient doživljal in mislil). In v tem molku je Freud prepoznal rojstvo ljubezni.
Ameriška filozofinja Martha Nussbaum je na osnovi arisoteljanske, delno psihoanalitske in literarne vede razvila sodobno pojmovanje ljubezni, ki temelji na individualizirani, erotični, sočutni in vzajemni osnovi.
V povsem drugo smer od do zdaj nakazane psihične-duhovne in umetniške dimenzije ljubezni gre znanstveni (biološki, nevro-endokrinološki in medicinski) pogled.
V knjigi Ljubezen skozi zgodovino avtorica omenja dva vidika znanstvene ljubezni, to je biološki-evolucijski model in imunološki del. “Evolucijski model preferira spolno selekcijo, vendar hkrati priznava, da je ljubezen specifični fenomen, ki je bil izumljen prav zato, da obstaja med partnerjema boljša komunikacija, da oba partnerja čutita pripadnost do zveze in predvsem ljubezen spodbuja boljšo, kakovostnejšo skrb do potomstva. In še najbolj pomembno: služi kot varovalo pred nezvestobo, kajti zvestoba je tista, ki ohranja neko zvezo kot celoto in govori o zavezanosti in spoštovanju obeh partnerjeve do partnerske zveze in družine.”
Imunološki vidik pa govori o bolj harmonskem vidiku, pri čemer naj bi bili nekateri hormoni, še zlasti oksitocin in nekaj vazopresina, ki se sprošča med dojenjem in spolnim odnosom, še posebej zadolženi za utrjevanje in krepitev partnerskih vezi.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
Ljubezen kot struktura, predstavljena v obliki koncepta
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
V stari Grčiji so verjeli, da je prava ljubezen lahko le med starejšim in mlajšim moškim.
“Moje osebno mnenje je, da smo pravzaprav vsi v sebi že zaokrožene celote, ki v osnovi premoremo že vse, kar potrebujemo za vsakdanje delovanje,” razmišlja Katarina, hkrati se pa sprašuje, če morda obstaja eksperiment, “s katerim bi se lahko prepričali, če bi lahko ljudje, ki se npr. niso nikoli zares zaljubili ali bi v resnem partnerskem odnosu, prvič, živeli povsem brez ljubezni in drugič, če bi jih npr. proti koncu življenja vprašali, če so se kdaj počutili zaradi odsotnosti partnerskega odnosa kaj prikrajšani oz. da bi se čutili nepopolne.”
Aristofan pravi, da smo bili ljudje prvotna bitja, ki so imela dva obraza ter po štiri roke in noge in nas je Zevs zaradi naše neposlušnosti presekal na dvoje. Od takrat naprej po vsem svetu iščemo svojo manjkajočo polovico.
foto: Angleszka Bernacka
Ljubezen in razdor sta temeljni fizični in duhovni sili. Pomen združevanja in razdruževanja pa je tu zaradi vpeljave gibanja in časa.
Empedokles: “Nič, kar je, ni prišlo iz niča in ne more iti v nič.”
Aristotel je dejal, da je prijateljstvo (philia) med enakimi zanj več od partnerske ljubezni. Danes se nam takšno razmišljanje o prijateljstvu kot najvišji obliki ljubezni zdi zelo nenavadno, čeprav so tudi v antičnih časih razlikovali med prijateljstvom in ljubeznijo, kar Aristotel loči. Kakšno razliko poda?
“Ljubezen kot najvišja oblika duhovnega prijateljstva je po navadi veljala med dvema moškima, ki ste se spoštovala, imela dolge duhovne in intelektualne pogovore ter se ukvarjala z najvišjimi intelektualnimi, duhovnimi principi, hkrati pa se je med tema dvema moškima stkala tudi srčna vez, ki je temeljila na iskrenih srčnih vezeh, iskreni srčni skrbi,” obrazloži Katarina Majerhold.
Gre za nadgrajeno Platonsko ljubezen, le da je še bolj usmerjena v askezo in začrtana jasna etična-moralna pravila v ljubezenskem odnosu. “Čeprav če pogledamo, kako je znani teolog Nygren zarisal ločnico med grškim erosom in krščanskim agapejem, jasno vidimo, da meni, da je Eros sebična ljubezen, pridobitniška ljubezen, ki teži le k interesnemu stremenju zase in k sebi, k vedno večji bogatitvi osebe, medtem ko je agape brezinteresni dar, ki počiva na etičnih temeljih, kot so ‘ne laži, ne kradi, ne prešuštvuj itd.’, ki se zgosti v eno samo: ljubi svojega bližnjega kakor samega sebe.”
Povsem novo dojemanje ljubezni se je pojavilo v 11. stoletju – viteška oziroma dvorska ljubezen. Vznik te ljubezni je delno vezan tudi na boj za prevlado med dvema obstoječima konceptoma zakonske zveze – krščanskega/cerkvenega in civilnega/viteškega.
Glavni vzrok za nastanek viteške oz. predvsem dvorske ljubezni je, da so bili takratni odnosi med spoloma zelo koristoljubne narave na eni strani, na drugi pa precej kruti, mož je imel ženo predvsem za lastnino in razplod, med njima pa je obstajala zlasti pogodbena vez.
Prvi trubadur Viljem IX Akvitanski naj bi bojda izumil koncept nedosegljive dame, ker je imel takrat na voljo prav vsako žensko, ki si si jo je želel na tem planetu. “Zato je izumil imaginarno žensko, do katere si je lahko privoščil vsa čustva, ki si jih do realne ženske ni mogel. Preprosto je želel sprostiti še neodkriti potencial ljubezni, ki mu jih vsakdanji realni okvir z grobimi, koristoljubnimi in nepravičnimi odnosi ni dopuščal, tako da so ravno trubadurji vzpostavili nov nežnejši enakopravnejši pogled med spoloma, ki žensko vidi v vsej dimenziji, tudi duhovni in intelektualni, in to že v 12. stoletju,” o dvorski ljubezni, ki je ljubezen utemeljila v sami sebi in ni potrebovala nobene zunanje utemeljitve in potrditve v statusu, naslovu, pogodbi, pove Katarina Majerhold.
Zanimivo je tudi, da so trubadurske pesmi pisale tudi nekatere ženske.
Trubadurji so celo izumili koncept nedosegljive dame.
foto: Jose Carlo Babos
Jean Jacques Rousseau si je v svoji filozofiji po eni strani prizadeval za vrednote iskrene romantične ljubezni med dvema dušama brez pogodbenih in stanovskih primesi, podobno kot trubadurji, a vseeno z eno razliko, ki jo Rousseau ohranja. “Še vedno je ohranil do določene mere spolne razlike o neenakopravnosti med spoloma, ki so jo trubadurji ravno želeli odpraviti.”
Razprava o ljubezni ne (z)more tudi brez Sigmunda Freuda. Odkril je, da človek ne sporoča svojih želja z besedami, ampak s kodiranimi sporočili (primer: v obliki sanj) in tako je prišel do odkritja t.i. nezavednega. Freud je odkril, da nezavedno oddaja kodirana sporočila (v obliki sanj, simptomov), ki jih mora analitik dešifrirati.
Freudov način, kako izzvati nezavedno, pa je bila rememoracija ali asociativni govor, ki je bilo prosto govorjenje, dokler ne najdemo odgovora. V neki točki pa je asociativni govor prekinil (naletel na t.i. odpor), nastal je molk (kot točka, na kateri ni bilo več besed za ubeseditev tistega, kar je pacient doživljal in mislil). In v tem molku je Freud prepoznal rojstvo ljubezni.
Ameriška filozofinja Martha Nussbaum je na osnovi arisoteljanske, delno psihoanalitske in literarne vede razvila sodobno pojmovanje ljubezni, ki temelji na individualizirani, erotični, sočutni in vzajemni osnovi.
V povsem drugo smer od do zdaj nakazane psihične-duhovne in umetniške dimenzije ljubezni gre znanstveni (biološki, nevro-endokrinološki in medicinski) pogled.
V knjigi Ljubezen skozi zgodovino avtorica omenja dva vidika znanstvene ljubezni, to je biološki-evolucijski model in imunološki del. “Evolucijski model preferira spolno selekcijo, vendar hkrati priznava, da je ljubezen specifični fenomen, ki je bil izumljen prav zato, da obstaja med partnerjema boljša komunikacija, da oba partnerja čutita pripadnost do zveze in predvsem ljubezen spodbuja boljšo, kakovostnejšo skrb do potomstva. In še najbolj pomembno: služi kot varovalo pred nezvestobo, kajti zvestoba je tista, ki ohranja neko zvezo kot celoto in govori o zavezanosti in spoštovanju obeh partnerjeve do partnerske zveze in družine.”
Imunološki vidik pa govori o bolj harmonskem vidiku, pri čemer naj bi bili nekateri hormoni, še zlasti oksitocin in nekaj vazopresina, ki se sprošča med dojenjem in spolnim odnosom, še posebej zadolženi za utrjevanje in krepitev partnerskih vezi.
Poletje je kot nalašč za potovanje in odkrivanje novih dežel in kultur. Tudi tokratni nočni gost, Rok Mencin, že tri leta zapored poletne dni izkoristi za spoznavanje različnih delčkov sveta. Ker opaža, da se pri nas vedno bolj ceni tisto, kar je tujega, si je zadal nalogo, da bo raziskal svet in z umetniškimi, filmskimi in potopisnimi izdelki čim bolj neposredno pokazal, kako je v resnici drugje, v čem je življenje boljše in v čem slabše. Prepotoval je zahodno in vzhodno obalo ZDA, prejšnji mesec pa je odkrival čare daljne Avstralije. O svojih popotnih izkušnjah in doživetjih bo Rok Mencin več povedal v nočnem programu v pogovoru z voditeljico Tadejo Bizilj.
Na večer 2. avgusta 1944 so nacisti uničili »Zigeunerlager - cigansko taborišče« v Auschwitz-Birkenauu ter v eni sami noči v plinskih celicah kruto pobili več tisoč Romov in Sintov. V spomin na ta tragični dogodek je 2. Avgust mednarodni dan spomina na žrtve genocida nad Romi in Sinti. Z dolgoletno raziskovalko romske kulture in zgodovine doktorico Vero Klopčič bomo o tem govorili po polnoči. Na Prvem programu jo bo gostil Sandi Horvat.
Danes ne razmišljamo več, kako so včasih živeli brez avtomobilov, radia in televizije, vse bolj je oddaljena tudi preteklost brez računalnikov in pametnih telefonov. Obračajmo kakorkoli – življenja brez njih si ne moremo niti predstavljati. In o tem bo tekla beseda v nočnem programu, v katerem se bo gost Sandija Škvarča, Tomi Ilijaš, ustanovitelj novogoriškega podjetja Arctur, spominjal obdobja, ko je k nam pripeljal internet, nam predstavil razvoj superračunalnikov, a tudi pasti, ki jih prinaša vseprisotna sodobna informacijska tehnologija. Pridružite se jima po polnoči.
Če so medije pred nekaj meseci polnile novice, povezane z begunci, ki so potovali mimo nas, se zdaj zdi, kot da jih nikoli ne bi bilo. Nekateri so jim pomagali, drugi so zmajevali z glavami in se obračali stran. Tretji so v njih videli celo možnost nabiranja političnih točk. In vendar so za njimi ostale zgodbe, ne bi smele biti nikoli pozabljene. V njih nastopajo ljudje, ki so izgubili vse in bi bili lahko kdorkoli izmed nas. Najbolje jih poznajo tisti, ki so ob teh kaotičnih dogodkih odhiteli na pomoč in poskrbeli, da je med begunci obveljalo mnenje, da smo bili do njih v Sloveniji najbolj humani. Eden izmed njih je Ratko Stojiljković, nocojšnji nočni gost voditelja Jureta K. Čokla.
Nataša Kos Križmančič se ukvarja s temprana refleksoterapijo in vodi šole za izobraževanja po metodi Lone Sorensen. V pogovoru v nočnem programu v studiu Radia Maribor bo gostja povedala več o učinkih obrazne refleksoterapije v različnih obdobjih življenja in njenih rezultatih pri učnih in vedenjskih težavah otrok in mladostnikov.
Amsterdam 2001, Atene 2004, Peking 2008, London, Maribor 2012. To so mejniki v športni karieri slovenskega rekorderja v skoku v višino Rožleta Prezlja. V Amsterdamu je postal evropski mladinski prvak, slovenske barve je zastopal na olimpijskih igrah v Atenah, Pekingu in Londonu, v Mariboru pa je letvico slovenskega rekorda v skoku v višino dvignil na še do danes nepreseženih 232 cm. V turbulentnih časih za atletiko, ko javnost pred olimpijskimi igrami v Riu pretresajo dopinški škandali, je Rožle Prezelj na čelu komisije, ki pri Mednarodni atletski zvezi predstavlja glas kolegov atletov. O pasteh in stranpoteh vrhunskega športa, pa tudi o najlepših in vznemirljivih trenutkih kariere se bo z Rožletom Prezljem nocoj po polnoči pogovarjal Iztok Konc.
Vsako jutro, naj bo poletje ali zima, se s kolesom pripelje v staro proizvodno halo ob železniški progi, kjer ustvarja scenografije in rekvizite za svoje filme. Od jutra do večera, včasih pozno v noč. Vmes nahrani kakšno potepuško mačko, ki se običajno kar udomači in abonira. Pri Emi se radi ugnezdijo ptički, gostoljubja so deležni tudi vsi drugi obiski. Številni igralci, ki nastopajo v njenih filmih, prijatelji, znanci. Njen atelje je odprta hiša. Trenutno v njem nastaja scena za nov film, ki ga bo kmalu začela snemati. Posnela je štiri odmevne celovečerce, več kratkih in dokumentarnih filmov. Za svojo zadnjo filmsko umetnino Odmevi časa je prejela 12 nagrad na mednarodnih filmskih festivalih. Emo Kugler je na nočni obisk povabila Nada Vodušek.
Ob mednarodnem dnevu zasebnih detektivov in preiskovalcev smo na nočni obisk povabili eno izmed 15-ih detektivk v Sloveniji. Mlada podjetnica, ki se s preiskovanjem ukvarja zadnjih 10 let, nam bo predstavila, kako poteka detektivsko delo, kdo so naročniki detektivskih storitev, kje so meje preiskovanja in kdaj poseg v zasebnost ni dovoljen. Z Bernardo Škrabar, ki podira stereotipe o izrazito moškem poklicu, bomo detektivski poklic raziskovali v nedeljo po polnoči. K poslušanju vas vabi voditeljica Enisa Brizani.
Mojca Velikajne se je pred slabimi tremi leti priključila glasbeni skupini Mojo Hišni Band. Prvenec Esperanto Blues je zasedba lani predstavila na številnih radijskih postajah. Letos pa se je mlada Primorka lotila novega glasbenega projekta in se javnosti predstavila s prvima kantavtorskima skladbama. Medtem ko je prišla na odru z omenjeno zasedbo na plan njena divja stran, je projekt Moya njeno pravo nasprotje. Nežna, igriva, vesela, vse to je Primorka, ki jo je na nočni klepet povabila Anita Urbančič.
Na nočni obisk tokrat prihaja Franci Beguš, oskrbnik Kranjske koče na Ledinah. Koča je edinstvena v Sloveniji, saj obiskovalcem ponuja koncerte klasične glasbe v eni izmed najlepših koncertnih dvoran pri nas – v divjem amfiteatru Ravenske Kočne. Tako lahko planinci tam preživijo navdihujoč večer v družbi glasbe in gora, doživijo izkušnjo, ki je sicer večinoma ne morejo dobiti na kateri drugi slovenski planinski koči. V pogovoru bomo izpostavili tudi pomembnost sodelovanja med planinsko kočo, lokalnim planinskim društvom in entuziastično planinsko mladino, ki je po udaru strele v strojnico oskrbovalne žičnice koče omogočila njeno nemoteno delovanje. Franci Beguš pa je v zimskem času tudi oskrbnik na slovenski najstarejši planinski koči – Orožnovi koči za Liscem pod Črno prstjo.
Tokrat smo v nočno družbo in na pogovor povabili ljubitelje starodobnih vozil, iz treh tovrstnih društev v severovzhodni Sloveniji. Njihov konjiček je hkrati poslanstvo, ki ga opravljajo s strastjo in veliko mero odgovornosti. Katero vozilo je starodobno vozilo, o aktivnostih društev in zveze starodobnih vozil pa tudi o vlogi in pomenu Slovenije v mednarodnem prostoru starodobništva po polnoči. Nočni voditelj bo Teodor Bostič.
Organizaciji združenih narodov (OZN) se je Sanja Herič kot prostovoljka na misiji v Južnem Sudanu pridružila leta 2014. Že nekaj let pred tem, po končanem magistrskem študiju na Nizozemskem, je na spletno stran organizacije, kjer se za delo v njej lahko prijavijo prostovoljci, naložila svoj življenjepis. Med čakanjem na pravo priložnost je izkušnje nabirala drugje – najprej na Tajskem v okviru projekta Right to play, nato kot raziskovalka v južnoafriškem Cape townu, leta 2012 jo je pot vodila v Afganistan, leto pozneje v Malavi. Nato pa so ji iz OZN sporočili, da imajo mesto zanjo v najmlajši državi na svetu. Seveda ni bila edina kandidatka za to mesto, zato so sledili razgovori za službo, ki so sestavljeni iz intervjuja in eseja. Med drugim jih je zanimalo, kako se je v preteklosti odzvala v težkih situacijah, kakšen je njen inteligenčni količnik, kakšno znanje jezika in poznavanje cilje države. Kot razlaga, je vrsta testiranja odvisna od tega, za kakšno mesto se posameznik prijavlja, Združeni narodi namreč iščejo zelo različne profile, vse od avtomehanikov, kuharjev, inženirjev, strokovnjakov za računalništvo do humanitarcev in zdravnikov.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Naš nočni gost bo pisatelj, pesnik, prevajalec in predavatelj Peter Svetina. Poleg knjig za otroke in mladino piše tudi strokovne in znanstvene članke o starejši slovenski in mladinski književnosti, kriminalke in romane. Ukvarja se s prevajanjem iz angleškega, češkega, nemškega in hrvaškega jezika in z uredniškim delom ter na univerzi v Celovcu predava slovensko in južnoslovanske književnosti. S Petrom Svetino, ki ga je na nočni obisk povabila voditeljica Tadeja Bizilj, se bomo pogovarjali o njegovem literarnem ustvarjanju in razvoju mladinske literature, o tem, kako je skoraj postal zdravnik in zakaj si je premislil pa tudi o tem, kako se je dolga leta ukvarjal s plezanjem, igral na kitaro in popotoval po svetu.
Poletje nam je dalo malo popusta pri vročini, tako da se lepše spi, ampak voditeljica Mojca vseeno upa, da se ji boste v noči na nedeljo prek telefona pridružili in poklepetali z njo. Življenje je večna uganka in nikoli se ne bomo nehali pogovarjati.
V nočnem programu bomo v studiu radia Koper gostili Nedjana Kastelica, inštruktorja potapljanja najvišje kategorije M3, v šoli potapljanja Rex - Maris. Na nočni radijski potop z njim vas vabi Iztok Novak Easy.
Dve ženski, dve zgodbi. Ena svojo pripoveduje skozi pesmi, druga s pomočjo proze. Obe združujeta osebne izkušnje z umetniškim izrazom, ki njune misli ponuja bralcem na način, ki dovoljuje lastno interpretacijo. Hkrati pa močni osebnosti, ki kljub nemirnima življenjema včasih črno beli svet vidita v vsaj petdesetih odtenkih različnih barv. In tudi ta besedna zveza ni naključje, pravita Dana Tisa Ograjenšek in Mojca Bohak, gostji voditelja Jureta K. Čokla malo po polnoči.
Tik pred vrhuncem letošnje poletne dopustniške sezone bomo v nočnem programu govorili o turizmu na širšem ptujskem območju. Želijo si, da bi domači in tuji gostje okusili sproščenost, kulturo, izvrstno kulinariko in pestre vsebine festivalov, ki jih tudi to poletje ponuja Ptuj z okolico. Gostja voditelja Zorana Turka v Mariboru bo direktorica Zavoda za turizem Ptuj Katja Goenc.
Literatura, glasba, gledališče, film, politično dogajanje in čisto običajno življenje, to zanima Marka Jenšterleta. Je dober poznavalec vsega naštetega v Latinski Ameriki, na katero ga vežejo številne vezi, predvsem pa velika strast do dežel, sestavnih delov celine. Če leta 1988 ne bi kot novinar – dopisnik časopisa Delo in agencije Tanjug odšel v Buenos Aires, najbrž ne bi bilo te zagledanosti, ne bi bilo srečanj in intervjujev z glasbenima zvezdnikoma, kot sta Mercedes Sosa in Gilberto Gil in pisateljskima legendama Isabel Allende in Gabrielom Garcio Marquezom. Marko Jenšterle bo gost Darje Groznik po polnoči.
Tokratni nočni gost Dejan Pevčević o sebi pravi, da je otrok Jugoslavije, rojen v zasneženi Ljubljani. Nekega dne je iz radovednosti pogledal v gledališče in se zaljubil v odrske deske. V življenju skorajda ni stvari, ki ga ne bi zanimala, idealna kombinacija raziskovanja sveta, narave in družbe pa je zanj ravno skozi umetnost in hkrati s potovanji, ki jih vedno združi še s strastjo do športa. Kljub poletju je v teh dneh zelo delaven, saj ustvarja nove oddaje Ambienti na Televiziji Slovenija, nastopa s skupino Same babe in prebira leposlovje za cikel koncertov Jesenske serenade, ki bodo letos jubilejne, 40. Še več pa bo nočni gost Dejan Pevčević povedal v noči z nedelje na ponedeljek voditeljici Tadeji Bizilj.
Neveljaven email naslov