Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
»Za zaščito domorodnih ljudi v Nubskih gorah so zdaj najbolj pomembne leteče kamere", pravi humanitarec, borec za človekove pravice, pisec knjig in avtor dokumentarnih filmov o zločinih nad staroselci v Darfurju in v Nubskih gorah, Tomo Križnar, ki se je po mesecu in pol snemanja novega dokumentarnega filma o genocidu nad Nubami pred kratkim vrnil v Slovenijo. Tomo Križnar bo nocoj nekaj po polnoči gost nočnega programa, v studiu se mu bo pridružila tudi žena Bojana, učiteljica in novinarka. V šoli je zbrala sto kilogramov šolskih potrebščin in jih spravila tja, kamor večina humanitarnih organizacij trdi, da se ne da in ne sme.
"Spopadi med poljedelci in nomadskimi plemeni v Etiopiji so podobni svetopisemski zgodbi o Kajnu in Abelu," tako Ptujčanka, ki je tri leta kot strokovnjakinja za posredovanje v sporih preživela v vasi plemena Mursi, raztegovalcev ustnic, v etiopskem naravovarstvenem območju reke Omo ob meji s Kenijo in Sudanom. O lepotah in tudi težavah ozemlja, ki ga potovalni vodniki opisujejo kot zadnjo oazo plemenskega življenja v Afriki, se bo s Katjo Gönc nekaj minut po polnoči pogovarjal Marko Rozman. Vabljeni k poslušanju.
Na nočni obisk prihaja glasbena skupina Koala voice. Skupina, ki sprva ni imela resne želje po nastopanju na odru, je do danes - v svojih dveh letih delovanja - dosegla že kar zavidljive uspehe. Na festivalu Vizije 2014 so osvojili naziv vizionarja za najboljšo rock skupino, zmagali v ligi dijaških bandov Špil liga, na odru pa jih bomo po Sloveniji lahko videvali tudi v okviru projekta Klubski maraton. Njihov zadnji podvig je snemanje prve studijske plošče. Koala voice bodo imeli v našem studiu imeli tudi mini koncert in se predstavili z glasbo, s katero so se odpravili na pot proti sanjam. Z njimi se bo pogovarjal Aleš Ogrin.
"Gledalcu upodobi svet, ki je hkrati neverjeten, a tukajšnji, ki je nepoznan, a ne tuj, ki je, skratka, lep in mogoč" je med drugim zapisal Karlo Hmeljak o vizualijah ali eksperimentiranju Marka Vivode in Gašperja Milkoviča Biloslava. Povezala sta se pred približno dvema letoma in začela z makro posnetki tekočin. Rodil se je Izland, ki ima za sabo že kar nekaj uspešnih avdiovizualnih nastopov. Več o njunem ustvarjanju bo voditeljici Jani Samsa na nočnem obisku povedal Marko Vivoda.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Tradicionalni netradicionalni. Tako bi lahko opisali glasbeno udejstvovanje 4-članske zasedbe mladih prekaljenih glasbenikov, ki izvaja irsko, škotsko in bretansko glasbo. Anej Ivanuša, Ana Novak, Gašper Šinkovec in Staš Milovanovič pod skupnim imenom Noreia bodo poslušalcem Nočnega obiska in voditeljici Tini Lamovšek ponudili svojo interpretacijo irskih folk, pivskih, tradicionalnih pesmi in balad. Če bo noč, vsaj ko gre za temperature, hladna, pa ne pomeni, da vas bodo take pustili tudi omenjeni glasbeniki, saj bodo marsikoga ob poslušanju zasrbele pete.
Da se mora naučiti postavljati visoke cilje ter opozarjati nase in ne zgolj čakati, da jo bo nekdo odkril, je bil eden dragocenejših nasvetov, ki jih je v življenju prejela ilustratorka Milanka Fabjančič. Danes s svojo blagovno znamko Ha ha!, ki jo prepoznamo po klovnovem obrazu otožnih oči, zbuja pozornost in prinaša svežino na slovensko kreativno sceno. S čajnim setom Polka, ki ga krasijo znamenite pike, obuja nostalgičen videz klasičnih kosov slovenskih posod EMO. Zakaj? Ker jo spominja na babico, pravi gostja, s katero se bo po polnoči pogovarjala Darja Pograjc.
Pravijo, da če si nekaj zares želiš, potem ti to lahko z veliko truda in dobre volje uspe. Tudi v glasbenem svetu. Kljub začetnemu neuspehu je tako Alex Volasko, ki zase pravi, da je večni optimist, sklenil, da ne bo kar tako obupal in odnehal. Od brenkanja na kitaro in petja pod tušem do pisanja pesmi, nastopov v oddaji Moja Slovenija in izida albuma ni bila lahka pot. A pravi, da se od drugih mladih slovenskih glasbenikov poleg tega, da je eden redkih, ki ne poje že od "malih nog", razlikuje tudi po svoji vztrajnosti. O slovenski glasbeni sceni, kot jo vidi sam, svojih nastopih, številnih pripetijah na odru, pripravah na prihajajočo Slovensko popevko in še marsičem drugem, se bo Alexom Volaskom po polnoči pogovarjala Tadeja Bizilj.
Na nočni obisk prihaja Dimitrij Jurišič, poznavalec hmeljnih zvarkov in solastnik prve pivoteke na Primorskem. Z voditeljem Matejem Rodelo se bosta pogovarjala o revoluciji mikropivovarn in široki paleti različnih vrst piva, ki smo jim z zamudo priča tudi v Sloveniji. Vabljeni v družbo nočnega programa po polnoči.
Na praznično noč bodo poslušalci lahko klepetali z voditeljico Mojco. Malo še pod vplivom polne Lune bodo lahko povedali kakšno šalo, prebrali svojo pesem ali pomodrovali o življenju, ki drvi mimo nas kot ponoreli vlak.
V noči iz srede na četrtek bomo gostili Cristy Žmahar, ki vam bo zaupala svojo zanimivo, na trenutke težko, a zelo uspešno življenjsko zgodbo, polno optimizma in vere vase. Cristy je tudi ustanoviteljica postala za žalujoče, avtorica štirih knjižnih uspešnic - zadnja Nebesa obiskujejo, je izšla to pomlad, znanje, ki ga nesebično deli dalje, na svojih predavanjih in tudi preko spleta, je nabirala predvsem v tujini, piše in sodeluje pa tudi v številnih domačih medijih. Prisluhnite zanimivi zgodbi, ki jo bo dopolnil tudi njen mož Miha, trener za samozavest.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Na sproščen poletni nočni pogovor k voditelju Zoranu Turku prihaja Ljutomerčan Aljoša Kuzmanovski, ki je študent na ljubljanski Fakulteti za šport. Pred letom je opustil aktivno igranje nogometa in se odločno podal v svet mode in manekenstva. Kmalu je že začel prejemati pomembna vabila za delo tudi iz tujine. Pridružite se nam v nočnem programu iz studia Radia Maribor.
Na nočni obisk prihaja mlada, vedno do ušes nasmejana, rdečelasa pevka Lea Likar. Zase pravi, da ni jutranji človek, da ne mara statistike in da je glasna že od rojstva. V glasbenem svetu se je znašla že v otroških letih, je članica vokalne skupine Vocabella, kot spremljevalna vokalistka sodeluje s številnimi slovenskimi glasbeniki, kot solistki pa ji tudi festivalski odri niso tuji. V želji po ustvarjanju kakovostne pop glasbe je posnela in izdala že več singlov, med drugim tudi Pride tak dan in Odmik od tal, lani pa je s svojim glasom v promocijskem spotu naše prestolnice Ljubljano spremenila v Ljubljeno. Z Leo Likar se bo po polnoči pogovarjala Tadeja Bizilj – pridružite se nam.
Če se na ljubljanskih ulicah pogosto ozirate za modno ozaveščanimi ljudmi, potem je vaše oko gotovo že ujelo Evo Ano Kazič. Bolj kot z izborom oblačil pozornost pritegne predvsem s turbani. Njeno več letno ustvarjanje na blogu se je obrestovalo: spletna stran zdaj predstavlja njeno službo in prostor, kjer se rojevajo nove ideje. Modna poznavalka in po mnenju tujih medijev tudi modna ikona pa je pri rosnih 22-ih letih že izvršna direktorica družinskega podjetja, pohvali se lahko namreč z lastno blagovno znamko.
V prvih urah nedeljske noči bomo odplesali na Fronto sodobnega plesa, ki od leta 2006 vsako poletje pripelje v Mursko Soboto vrhunske domače in tuje plesne ustvarjalce. Tudi letošnja, deveta Front@ bo postregla z aktualnimi predstavami, delavnicami in pogovori o sodobnem plesu. O njej in še o marsičem bo tekla beseda z umetniškim vodjo zavoda Flota, plesalcem, koreografom in režiserjem Matjažem Faričem, ki je v svoji bogati karieri plesal na številnih domačih in tujih odrih in koreografiral mnoge odmevne plesne predstave. Z njim se bo pogovarjala Nada Vodušek.
Neveljaven email naslov