Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
Zdravnica, ki se je odločila svoje življenje posvetiti glasbi. Postala je učiteljica petja. Še nedavno je bila prva učiteljica v Sloveniji z licenco za poučevanje posebne pevske tehnike - Speech Level Singing. Izobraževala se je v Londonu, New Yorku in Los Angelesu. Med njenimi učenci pa najdemo kar nekaj slovenskih zvezdnikov, od pevcev popa, roka in muzikala do igralcev, govornikov in evrovizijskih tekmovalcev, kot so Tomi Meglič, Maja Keuc in Nina Pušlar.
"Življenje teče kot pri Hamletu, ko reče, čas določa in odloča, kaj se bo na koncu zgodilo.“ Tako razmiąlja Matjaž Berger, gledališki režiser, dramaturg in scenograf, od leta 2006 tudi ravnatelj in umetniški vodja novomeškega gledališča Anton Podbevšek Teater. O njegovem ustvarjalnem potovanju od diplomske predstave v eksperimentalnem gledališču Glej, leta 1990, do zadnje predstave z naslovom Marina Abramović ali Kako sem izgubil pot do Antigone, o etiki in estetiki, o prepletu gledališča in življenja, se bo z Matjažem Bergerjem v noči s sobote na nedeljo pogovarjala Nada Vodušek.
Novogoričan Peter Szabo se je rodil v multikulturni družini. Njegove prve besede so bile v madžarščini, druge v srbščini, šele pri petih se je naučil slovenščine, pri desetih pa je že tekoče govoril italijansko. V sosednji Gorici je obiskoval klasični Licej in v tem času postal- tako pravi sam - spreobrnjenec in verski fanatik. Študij umetnostne zgodovine v Trstu ga je razočaral zato se je vpisal na Papeško univerzo Gregoriano v Rimu. Skozi različna stoletja so znanje v tej ustanovi iskali številni papeži in znani slovenski teologi. V tem obdobju je vstopil v jezuitski samostan, kjer pa je že po enem tednu kontemplacije ugotovil, da to ni njegov življenjski cilj. Kako je postal tolmač in prevajalec, občasno tudi moderator in povezovalec, boste izvedeli nekaj po polnoči, ko pride na nočni obisk k Nataši Uršič.
Vodne ujme postajajo vedno bolj pogoste in žal tudi zahtevajo vedno več žrtev in premoženjske škode. Letošnja ujma, ki je prizadela predvsem Bosno in Srbijo, je sprožila mednarodno pomoč, katere del so bili tudi slovenski gasilci. Kakšne izkušnje so pridobili pri posredovanju na tako velikem območju ter kakšen pomen ima gasilska služba danes bosta voditelju Juretu Čoklu na nočnem obisku povedala poveljnik Gasilske zveze Ljubljana Cveto Šumec in namestnik vodje 4. izmene Gasilske brigade Ljubljana, Klemen Zupančič.
Na nočni obisk prihaja mariborski fant, ki ga zanima moda z vseh zornih kotov. Mladi oblikovalec David Hojnik je prav zaradi svojega občutka za lepoto vse bolj cenjen in vse močneje prisoten na slovenski modni sceni … Kaj ga veže z našo odlično pevko Majo Keuc, boste slišali v uvodnem delu četrtkove noči. Vabi voditelj Zoran Turk.
"Ideje v glavi so prehitevale druga drugo, redko pa so bile povezane s tem, o čemer naj bi tisti hip razmišljal," se svojega ADHD v otroštvu spominja Dejan Sotirov. Diagnozo ima že 21 let. "Pravzaprav ga sama najbrž teže prenašam kot sin," pa je odkrita gospa Zdenka, mati otroka, ki so mu diagnozo ADHD postavili pred tremi leti, ob vstopu v osnovno šolo. Ne Dejan ne Zdenkin sin ne jemljeta zdravil, ampak se z njuno hiperkinetično motnjo soočajo na druge načine. Na neki način tudi s taborom Mavričnih bojevnikov, namenjenim otrokom z ADHD in drugimi vedenjskimi motnjami, letos so ga organizirali že drugič, kjer so se vsi skupaj spoznali. O življenju z ADHD v otroštvu in odraslosti to noč na prvem programu Radia Slovenija. Gosta je na nočni obisk povabila Tina Kralj.
Med najnovejše slovenske inovacije, s katerimi se predstavljamo na svetovni platformi za množično financiranje, Kickstarter, že dober teden sodi tudi skiro Olaf. Gre za do zdaj tehnično najbolj dodelano rešitev, ko nahrbtnik ali kovček lahko združimo s prevoznim sredstom na dveh koleščkih. Glavni oblikovalec in lastnik zložljivega patenta, inženir Dr. Boštjan Žagar prihaja v goste nekaj po polnoči. Izvedeli boste, zakaj je Olaf drugačen od konkurentov, kako se na inovacije odzivajo bodoči uporabniki ter katere so pasti objave ideje na svetovnem spletu. Dr. Boštjana Žagarja bo gostila Ana Skrt.
Na nočni obisk prihaja Bojan Podgoršek. Po izobrazbi odvetnik, po poklicu notar. V svojih rosnih letih tudi radijski napovedovalec. Danes daje njegov glas znova daje pečat skupini Kuga. Kultna skupina je nastala v osemdesetih letih prejšnjega stoletja. Po 30 letih so se člani zbrali, da bi zaigrali na koncertu v čast šestdesetletnici prav tako legendarnega Igorja Vidmarja. Od takrat so spet skupaj. Z okrepljeno zasedbo in novimi skladbami. Izdali so tudi novo ploščo z naslovom Nalezljivo. Med zgodovino in sedanjostjo bo pogovor z Bojanom Podgorškom krmarila Nada Vodušek.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Na nočni obisk prihajata trener odbojke sedé in pomočnik selektorja Branko Mihorko ter reprezentantka in ena najboljših odbojkaric sedé v Evropi Lena Gabršček. Branko Mihorko je mednarodni sodnik v sedeči odbojki, osem let je vodil strokovni svet za šport invalidov in slovensko reprezentanco na treh paraolimpijskih igrah - v Sydneyu, Atenah in Pekingu. Lena Gabršček, sicer študentka psihologije, je navdušena športnica. Rojena je brez leve roke pod komolcem, a to je ni ustavilo, da ne bi postala izvrstna odbojkarica in tako danes zastopa državo na vseh večjih tekmovanjih. Z njima se bo pogovarjala Petra Medved.
V nočni program je voditeljica Simona Kopinšek povabila pesnico in pisateljico Evo Kovač. Nočne minute bodo prepredene tudi z razmišljanjem o heroinski odvisnosti, o čemer se je avtorica razpisala v romanu Sonce zahaja v Celju. Bodite z nami po polnoči, ko bodo za nočni program skrbeli kolegi z Radia Maribor.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Društvo kuharjev in slaščičarjev Slovenije je na samostojno pot stopilo pred desetimi leti. Med zadnje velike uspehe članov lahko zagotovo štejemo srebrno medaljo s Kuharske olimpijade v Nemčiji. Čez mesec dni se bosta obe, tako mladinska kot članska reprezentanca, udeležili Svetovnega kulinaričnega tekmovanja v Luksemburgu. O pripravah, pričakovanjih in kvaliteti slovenskih gastronomskih ustvarjalcev se bo po polnoči z gostoma - predsednikom društva Srečkom Kokličem in podpredsednikom Tomažem Vozljem, pogovarjala Ana Skrt.
Na nočni obisk prihaja Claudia Massier, Slovenka z nemškimi koreninami, ki si je pred nekaj leti ustvarila dom na Bavarskem. Čeprav ji je Nemčija dala dom, ko je reševala družinske težave, pripoveduje tudi o temnih plateh življenja v tej državi. Z nemškim trgom dela se je zelo dobro seznanila, ko je delala v eni od Münchenskih agencij za zaposlovanje, s šolskim sistemom pa prek šoloobveznega otroka, ki ob prihodu v Nemčijo ni znal jezika. Tudi francoski priimek je dobila v Nemčiji, za njim pa se skriva Nemec s poljskimi koreninami. S Claudio Massier se bo pogovarjala Helena Urbanija.
Skupina študentov medicine aprila odhaja na medicinsko humanitarno odpravo v Zambijo, natančneje v vas Nangoma, kjer bodo skrbeli za osnovno zdravstveno oskrbo in izobraževanje tamkajšnjega prebivalstva. Izvedba odprave je povezana z visokimi stroški, zato na različne načine zbirajo sredstva za nakup zdravil in drugega medicinskega materiala. Med prostovoljci je tudi Ajdovka Anja Kovač, ki bo podrobneje predstavila priprave in delo na odpravi. Voditeljske niti bo tkala Karin Zorn, za glasbeno noto pa bo to noč skrbel Tomaž Cindrič.
Matic Praznik je profesor likovne umetnosti z zanimivim življenjskim vodilom. Stremi k temu, da kupuje minimalno, saj ne podpira nepremišljenega in pretiranega potrošništva, ki nam ga vsiljuje kapitalizem. Vse, kar potrebuje, izdela sam iz kosov odpadnega materiala, ki jim vdahne novo življenje. Ste kdaj pomislili, da lahko boben pralnega stroja postane zanimivo svetilo in odpadne posode lični lončki za cvetlice ali zelenjavo? O reciklaži na drugačen način več po polnoči z Darjo Pograjc.
V nočnem programu bomo spregovorili o Festivalu Stare trte, prireditvi, ki v Mariboru postaja vse bolj tradicionalna in raznolika, o pomenu najstarejše trte v svetu, o zgodovinskem ozadju in etnološkem izročilu, ki je povezano s to žametno črnino, imenovano tudi modra kaučina. Nekaj pozornosti bomo namenili tudi bogati kulinarični ponudbi, ki spremlja letošnji festival v mestu ob Dravi.
Izobraževalno društvo Interkultura je prostovoljno združenje nekdanjih dijakov, ki so v svojih srednješolskih letih odšli na mednarodno izmenjavo v tujino prek programa AFS. To je bilo še v času Jugoslavije, pred nekaj leti pa je ideja o mednarodni izmenjavi ponovno zaživela in leta 2008 so poslali v svet prve dijake. Posebnost te izmenjave je, da traja kar celo leto in dijak stanuje pri družini gostiteljici. Kako potekajo te izmenjave, kakšno je leto dijakov na tujem in kako je s tujimi dijaki, ki pridejo v Slovenijo, nam bo predstavila predstavnica društva Interkultura Tosja Kobler Jovanovič.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Neveljaven email naslov