Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva
Korejski polotok je prizorišče trenja že več kot pol stoletja. Premirje po korejski vojni je bilo podpisano, mirovni sporazum pa nikoli. Skoraj vsak teden tako spremljamo novice o konfliktih in napetostih. Z državama na obeh straneh 38. vzporednika sodeluje Združenje slovensko-korejskega prijateljstva, ki je v Seul in Pjongjang nedavno poslalo sadiko mariborske stare trte iz katere nameravajo prihodnje leto na demilitariziranem območju med obema državama izdelati vino. Severno in Južno Korejo je večkrat obiskal Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko-korejskega prijateljstva.
foto: Osebni arhiv
Tujci, ki obiščejo Severno Korejo, seveda nimajo dostopa do vseh delov države. Običajno jih spremljata voznik in prevajalec, saj le redki Severnokorejci govorijo angleško. Jurišič pravi, da pa se je mogoče prosto sprehajati po mestih: “Nihče ti izrecno ne pove, da ne smeš hoditi po mestu, ampak svetujejo, da imaš s seboj vsaj prevajalca.”
Spremstvo je tisto, ki obiskovalce seznani z lokalnimi običaji. Sogovornik poudarja, da je azijska kultura drugačna od naše. Navaja primer vodnika, ki je moral študentki, ki je bila v skupini obiskovalcev, pokazati, kje je stranišče. Prihodnji dan je s seboj pripeljal sodelavko, saj je bilo to, da je moral s prstom pokazati v smeri ženskega stranišča, zanj nekaj nenormalnega.
Žalitve voditeljev države niso tolerirane:
Na Severno Korejo je potrebno gledati z azijskega stališča. Če pogledamo na Tajsko, tam lahko za razžalitev kralja dobiš doživljenjski zapor. Eden od turistov bo v tajskem zaporu ostal do konca življenja, ker so ga zalotili, kako je pijan kralju narisal brke. S tem ne opravičujem sistema. Moram pa dodati, da sta obe Koreji izjemno varni državi. Tam je manj možnosti, da se ti zgodi kaj slabega kot v večini evropskih držav.”
Ena bolj razvpitih stvari, povezanih s Severno Korejo, poleg jedrskega programa so delovna taborišča. Igor Jurišič pravi, da jih ni videl, da pa je severnokorejske spremljevalce povprašal o njih:
Kot so nam razložili, si v Severni Koreji, ko storiš prekršek, obsojen na določeno število ur, dni, mesecev, let prisilnega dela. To verjetno lahko poimenujemo tako z besedama delovno taborišče kot družbeno koristno delo.
Lotte tower - najvišja stavba v Seulu
foto: Mark Deibert
Gre za izjemno čisti državi, kjer so ponosni na svojo zgodovino in tradicijo. Se pa trudijo ustvarjati tudi novo zgodovino, velikokrat z gradnjo in početjem, ki mu je mogoče nadeti predpono – naj. “V Seulu deluje najvišje dvigalo v enem kosu, prej so imeli najhitrejše dvigalo na svetu. V Pjongjangu pa imajo največji stadion na svetu; najvišji kamniti stolp na svetu, v Guinnessovi knjigi rekordov so zapisani z največjo akrobatsko predstavo.
Najvišjo goro Mt. Paektu, ki leži na korejskem polotoku (na ozemlju Severne Koreje), občudujejo obojni. Oboji si lastijo tudi nacionalno ljudsko pesem Arirang.
Če bo vse po sreči, bo prihodnje leto iz zasajenih sadik mariborske trte, na demilitariziranem območju nastalo skupno korejsko vino. Gre za območje, ki ga je Igor Jurišič že obiskal. “Poteka po 38. vzporedniku, sega v dva kilometra v notranjost vsake od držav. Tam veljajo posebna pravila; ni dolgocevnega orožja, artilerije, tankov, topov, vojaki so neoboroženi, le poveljniki imajo pri sebi pištolo. Ta pas onemogoča neposreden konflikt med obema Korejama.”
Na sredini območja je objekt oziroma bolje rečeno baraka, kjer sta se do nedavnega dobivali vodstvi obeh držav. Barako nadzirata bobe državi, kar pomeni, da lahko vstopiš s severnokorejske strani, izstopiš na južnokorejski, se sprehodiš po njenem ozemlju in nato nazaj v S. Korejo. “To je edina neposredna meja med obema državama,” pravi sogovornik.
Je pa zanimivo tudi širše območje okoli meje:
V mestu Kaesong, ki ni daleč od meje, je veliko kompleksov, ki so v lasti Južne Koreje. Kljub vsem napetostim, južnokorejska podjetja delajo nemoteno. V nobenem od kritičnih trenutkov se ta ekonomska cona ni zaprla.
“Korejci na obeh straneh si želijo združitve, a do bo do nje težko prišlo, saj se ne bi uspeli dogovoriti pod čigavim vodstvom bi država šla naprej,” še pravi Jurišič.
Marec je mesec ozaveščanja o o endometriozi, zelo pogosti in resni bolezni, ki v povprečju prizadene vsako 10to žensko. Predsednica društva Endozavest, Branka Pestar Hajšek, nam bo o simptomih, zdravljenju in pogosto tudi nerazumevanju te bolezni, več povedala po polnoči, ko bo gostja v studiu. Pripravlja Darinka Čobec.
Mnogo pesmi je zvenelo iz grla nocojšnjega gosta, ki je lani slavil 45 let glasbenega delovanja. V nočnem programu bomo slišali pesmi iz njegovega opernega repertoarja, se spominjali let z ansamblom Štajerskih 7, poudarek pa bodo seveda pred kratkim izdani albumi in načrti za prihodnost neumornega pevca z močnim in odločnim, a žametnim glasom, ki sicer najraje prepeva polke in valčke, blizu pa so mu tudi italijanske kancone. Z voditeljico Lucijo Grm bomo pokukali v zakulisje življenja in glasbe Rudija Šantla.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Kirurg Boštjan Mlakar pravi, da ga ni moč popredalčkati. Kar je seveda res; gost nocojšnjega Nočnega obiska je vse prej kot običajen zdravnik. Specializiral se je za področja, ki so na sploh in tudi v medicini še vedno precejšen tabu. Tudi za nočni pogovor si je izbral vse prej kot konvencionalne teme: varanje, poligamija, spolne bolezni, lepotni posegi ? Zakaj bi druge obsojali, jih prepričevali, jim dopovedovali, jih spreminjali, se sprašuje dr. Mlakar. Res, zakaj pa, se sprašuje tudi Iztok Konc, ki bo Boštjana Mlakarja gostil v studiu nočnega programa.
Burkina Faso je država v Zahodni Afriki, tik pod prostorno Saharo, kjer živijo najbolj nasmejani in najbolj prijazni ljudje na svetu. Ko enkrat vdihneš vroč afriški zrak in se srečaš s prvim nasmejanim obrazom domačina veš, da se boš vračal … morda nekoč celo ostal. Iris Skrt je državo prvič obiskala pred petimi leti in se še vedno redno vrača tja. Že ko je prvič stopila z letala, je vedela, da se bo tam počutila kot doma. V tokratnem nočnem programu, torej več o eni najrevnejših držav na svetu, z malo naravnih bogastev, ki pa je znana kot dežela poštenih in ponosnih ljudi. Pripravlja Andrej Šavko.
Urša Menart je režiserka in scenaristka, zdaj tudi predsednica Društva slovenskih režiserjev, sicer pa prva režiserka z nagrado vesna za najboljši film. Med študijem na Akademiji za gledališče, radio, film in televizijo se je preživljala z inštruiranjem deskanja na snegu, zadnjih deset let pa ustvarja predvsem dokumentarne filme. Pred kratkim je končala svoj prvi igrani celovečerni film z naslovom Ne bom več luzerka, poleg dela pa ji ta hip največ časa vzame prizadevanje za izboljšanje razmer, v katerih delajo slovenski filmski ustvarjalci. Na začetku petkove noči se bo z Uršo Menart v filmski svet preselila voditeljica Tadeja Bizilj.
Na obisk prihaja vsestranska in vedno pozitivna pevka Nina Pušlar. Vas zanima, kaj še počne ob glasbi? Poslušajte po polnoči, ko jo bo po treh letih ponovno gostil Robert Zajšek
Zanima ga razmerje med človekom in tehnologijami. Naša omreženost s spletom, fascinacija s podobami, neustavljiva potreba po gledati in biti viden – vedno in povsod. O tem piše v svoji novi knjigi Videni, ki je tik pred izidom. Raziskuje tudi drugo sodobno folkloro, denimo obnašanje v prometu. Zanima ga varovanje narave, altruizem, prostovoljstvo, trajnostna mobilnost. V naslednji raziskovalni ekspediciji se podaja brskat po skrivnem življenju smeti. Dr. Dan Podjed je znanstveni sodelavec na Znanstvenoraziskovalnem centru SAZU, docent na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani in projektni sodelavec Inovacijsko-razvojnega inštituta Univerze v Ljubljani. Antropolog, ki je prepričan, da v prihodnosti ne bomo vse večji digitalni odvisneži, temveč se bomo vrnili k pristnim medčloveškim odnosom in živemu druženju. Dana Podjeda bo gostila Nada Vodušek.
V nočnem programu Radia Slovenija tradicionalno spremljamo podelitev nagrad Ameriške filmske akademije. Tudi tokrat začenjamo noč oskarjev s pogovorom s filmsko kritičarko Ano Jurc, ki bo podelitev spremljala za MMC RTVSLO. Neposredni prenos podelitve začenjamo po 2. uri s sprehodom po rdeči preprogi, zaključujemo pa v jutranjem programu s podelitvijo najpomembnejšega kipca za najboljši film minulega leta. Podelitev oskarjev bo letos v gledališču Dolby potekala brez voditelja, na Radiu Slovenija bosta prenos vodila kar dva – Nadia Petauer in Jure K. Čokl.
V nočnem programu Radia Slovenija tradicionalno spremljamo podelitev nagrad Ameriške filmske akademije. Tudi tokrat začenjamo noč oskarjev s pogovorom s filmsko kritičarko Ano Jurc, ki bo podelitev spremljala za MMC RTVSLO. Neposredni prenos podelitve začenjamo po 2. uri s sprehodom po rdeči preprogi, zaključujemo pa v jutranjem programu s podelitvijo najpomembnejšega kipca za najboljši film minulega leta. Podelitev oskarjev bo letos v gledališču Dolby potekala brez voditelja, na Radiu Slovenija bosta prenos vodila kar dva – Nadia Petauer in Jure K. Čokl.
V nočnem programu Radia Slovenija tradicionalno spremljamo podelitev nagrad Ameriške filmske akademije. Tudi tokrat začenjamo noč oskarjev s pogovorom s filmsko kritičarko Ano Jurc, ki bo podelitev spremljala za MMC RTVSLO. Neposredni prenos podelitve začenjamo po 2. uri s sprehodom po rdeči preprogi, zaključujemo pa v jutranjem programu s podelitvijo najpomembnejšega kipca za najboljši film minulega leta. Podelitev oskarjev bo letos v gledališču Dolby potekala brez voditelja, na Radiu Slovenija bosta prenos vodila kar dva – Nadia Petauer in Jure K. Čokl.
Vedno več ljudi tudi v Sloveniji prisega na veganski način prehranjevanja. Kaj sploh je veganstvo in kaj pomeni biti vegan? Gre za modno muho, kjer posameznik ne uživa več živil živalskega izvora, ali gre za nekaj večjega? Gre za filozofijo in način življenja se strinjata naša nocojšnja sogovornika Nataša Smolič iz društva Animal Angels in Matej Glivar, ki vodi projekt Zgodbe Veganov.
Na nočni obisk pride Katja Železnik, ki svoj čas posveča kinologiji in psički Dini. Katja jo je domov prinesla iz zavetišča in z njo začela spoznavati življenje štirinožnih prijateljev, ki morajo skozi prevzgojo. Kot prostovoljka je sprehajala zavetiščne pse in tiste po vaseh, ki so potrebovali družbo, zato si je nadela simpatično ime sprehajalka psov. Katja svoje kinološke izkušnje nadgrajuje z izobraževanjem doma in po svetu, v zadnjem obdobju pa je na novo postavila program vodenih socializacij. O tem in ostalem bo govorila z Barbaro Čepirlo.
Novinarka Jolanda Bertóle je znan obraz športnega uredništva naše televizije. Večkrat se spomni svojih začetkov in tudi tega, da je v svojih rokah držala rekord v dežurstvih. Največjih plavalnih, drsalnih in jadralnih tekmovanj si ne moremo predstavljati brez njenega glasu in komentarja. Kolegi jo opisujejo kot simpatično, delavno in pošteno sodelavko; njena pozitivna energija in navdušenje sta nalezljiva. In tudi zato smo Jolando Bertóle povabili na Nočni obisk. Na druženje in pogovor jo je povabil Iztok Konc.
Mariborska knjižnica letos zaznamuje 70 let. Kakšni so bili njeni začetki, kako uspešna je Mariborska knjižnica pri svojem delu in kakšno je njeno poslanstvo danes, pa tudi kaj v tej ustanovi pripravljajo ob jubileju boste izvedeli po polnoči. Z nami bo direktorica Mariborske knjižnice in bibliotekarka Dragica Turjak.
Platon je o glasbi napisal, da je moralni zakon. Vesolju daje dušo, umu krila, domišljiji polet in šarm ter veselje do življenja. In tega zakona se trdno drži gostja nočnega programa Maša Tiselj, ki z njo – glasbo namreč – živi, diha, leti, šarmira tako sodelavce kot uživalce njenega podajanja, pa naj gre za glasbeno ali igralsko, predvsem pa je polna veselja do življenja. Ali je za to zaslužna glasba ali Maša sama, bo razkrila v pogovoru z nočno gostiteljico Lucijo.
Kako in zakaj se človek namesto medicini zapiše časnikarstvu? Kdo vse in zakaj smo lahko zmagovalci, čeprav nam usodno zboli otrok? Odgovarja Bogi Pretnar, nočna gostja, ki nas je tokrat popeljala v zgodovino in zakulisje časopisne hiše Delo, v čase od njenih začetkov v dokumentaciji do Stopovih Viktorjev in limon ter Gongov popularnosti Vikend magazina, od uredništva za šolstvo do kulinaričnih tekmovanj in Odprte kuhinje. Bogi Pretnar je bila gostja Eve Longyka Marušič.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Vsak narod ima športne junake. Ko so na vrhuncu uspešnosti, se soočijo s težo slave, kar se je žal prepogosto tudi pri nas izkazalo za preveliko oviro. Brez pozornosti javnosti seveda ne gre, športniki od oglaševalcev in pokroviteljev živijo. Kje so meje? Kdaj in predvsem kdo bi moral reči ‘dovolj’, ko se mladi športnik začne pojavljati tako rekoč v vsakem oglasu? Kaj narediti, ko ima športni zvezdnik več obveznosti s snemanjem reklam kot pa s treningi? Kako to, da nekaterim vseeno uspe? Takoj po polnoči vas voditelj Jure K. Čokl vabi v družbo radijskih ponočnjakov v nočnih pogovorih!
Tibor Rep je bil nekoč profesionalni skejter, potem novinar, danes pa je predvsem kuhar. Kuha po svoje, z občutkom, nekonvencionalno in drugače. Pravi, da najraje kuha za skupine in na manjših glasbenih festivalih, ker da so alternativci zares odlični jedci, ki cenijo drugačnost njegove kuhinje. V zadnjem času na različnih lokacijah po Sloveniji predstavlja Foodzine – lično knjižico brezmesnih receptov, ki tako po vsebini kot obliki sledi Tiborjevi REPeat igrivi kuharski zgodbi. Tiborja Repa bo v Nočnem obisku gostila Janja Novoselc.
Neveljaven email naslov