Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Post pred velikonočnimi prazniki je bolj kot s cerkvenim obredjem povezan z resničnim pomanjkanjem, ki je zaznamovalo življenja ljudi v času, ko se je zima prevešala v pomlad. Zaloge so pošle, novih vrtnin še ni bilo, zato so se ljudje podali na travnike ter tam nabirali regrat in podobne rastline. Regrat je še vedno značilna spomladanska solata, kdor ga ne nabira, ga lahko kupi na tržnici ali naroči v restavraciji kot glavno jed, zabeljeno s krompirjem, ocvirki, jajcem ali slanino. Kdaj pa je človek pravzaprav začel jesti solato in kako se je njena vloga v prehrani spreminjala? O tem v tokratni oddaji Pod pokrovko.
V solatah danes tudi žitarice, oreščki, semena, sadje, sir, meso in ribe
Post pred velikonočnimi prazniki je bolj kot s cerkvenim obredjem povezan z resničnim pomanjkanjem, ki je zaznamovalo življenja ljudi v času, ko se je zima prevešala v pomlad. Zaloge so pošle, novih vrtnin še ni bilo, zato so se ljudje podali na travnike ter tam nabirali regrat in podobne rastline. Regrat je še vedno značilna spomladanska solata, kdor ga ne nabira, ga lahko kupi na tržnici ali naroči v restavraciji kot glavno jed, zabeljeno s krompirjem, ocvirki, jajcem ali slanino. Kdaj pa je človek pravzaprav začel jesti solato in kako se je njena vloga v prehrani spreminjala? Zgodovino solate je razložila etnologinja in filozofinja prof. dr. Maja Godina Golija z Inštituta za slovensko narodopisje ZRC SAZU in Filozofske fakultete Univerze v Mariboru, kaj mora vsebovati solata kot glavni obrok, pa Darja Končarevič, lastnica restavracije s hitro prehrano bife, ki je specializiran za solate.
216 epizod
Pogovorimo se o hrani! Tema, pri kateri – razen morda sestavin – vsekakor ne bomo metali vsega v isti lonec! V oddaji Pod pokrovko na Prvem bomo hrano postregli s priokusom gastronomije, sociologije, umetnostne zgodovine, filozofije in še česa.
Post pred velikonočnimi prazniki je bolj kot s cerkvenim obredjem povezan z resničnim pomanjkanjem, ki je zaznamovalo življenja ljudi v času, ko se je zima prevešala v pomlad. Zaloge so pošle, novih vrtnin še ni bilo, zato so se ljudje podali na travnike ter tam nabirali regrat in podobne rastline. Regrat je še vedno značilna spomladanska solata, kdor ga ne nabira, ga lahko kupi na tržnici ali naroči v restavraciji kot glavno jed, zabeljeno s krompirjem, ocvirki, jajcem ali slanino. Kdaj pa je človek pravzaprav začel jesti solato in kako se je njena vloga v prehrani spreminjala? O tem v tokratni oddaji Pod pokrovko.
V solatah danes tudi žitarice, oreščki, semena, sadje, sir, meso in ribe
Post pred velikonočnimi prazniki je bolj kot s cerkvenim obredjem povezan z resničnim pomanjkanjem, ki je zaznamovalo življenja ljudi v času, ko se je zima prevešala v pomlad. Zaloge so pošle, novih vrtnin še ni bilo, zato so se ljudje podali na travnike ter tam nabirali regrat in podobne rastline. Regrat je še vedno značilna spomladanska solata, kdor ga ne nabira, ga lahko kupi na tržnici ali naroči v restavraciji kot glavno jed, zabeljeno s krompirjem, ocvirki, jajcem ali slanino. Kdaj pa je človek pravzaprav začel jesti solato in kako se je njena vloga v prehrani spreminjala? Zgodovino solate je razložila etnologinja in filozofinja prof. dr. Maja Godina Golija z Inštituta za slovensko narodopisje ZRC SAZU in Filozofske fakultete Univerze v Mariboru, kaj mora vsebovati solata kot glavni obrok, pa Darja Končarevič, lastnica restavracije s hitro prehrano bife, ki je specializiran za solate.
Ne le znamenitosti, tudi hrana igra – morda v zadnjem času še toliko bolj izstopa – pomembno vlogo pri načrtovanju potovanja. Tu bolj kot samopriprava obroka pride v poštev obiskovanje restavracij ter različnih ponudnikov hrane in pijače. Kulinarično potovanje pa lahko doživite tudi na drugačen način, s t. i. kulinaričnimi sprehodi, s tujko foodwalks. Gre za to, kako na slasten način raziskati posamezne dele mesta in njihovo gurmansko ponudbo. Za tovrstno ponudbo ne zaostaja niti Ljubljana. Pred slabima dvema letoma se je s pomočjo znamke Ljubljananjam pridružila številnim svetovnim prestolnicam, ki jih tujci odkrivajo s svojimi brbončicami. S priborom v roki je vzela pot pod noge tudi Tina Lamovšek. Na gurmansko doživetje za oddajo Pod pokrovko se je podala v spremstvu dveh Angležev in ene Američanke. Foto: Tina Lamovšek
V oddaji Pod pokrovko bomo spoznali tri slovenske sire z zaščito. To so Mohant, Tolminc in Nanoški sir. Obiskali smo njihove pridelovalce in spoznali postopke izdelave, na Ministrstvu za kmetijstvo pa preverili, kaj pomeni oznaka "zaščitena označba porekla" ter kakšni so postopki za pridobitev tega certifikata. Oddajo je pripravila Ana Skrt.
Dan pred uradnim začetkom poletja se bodo kozolcem na Dolenjskem pridružili glasba, vino in mednarodni kulinarični mojstri. V Deželi kozolcev bo junija potekal prvi kulinarično-zabavni festival Izbor. Za zabavni del bo poskrbel Franci Kek, ki v šali dodaja, da se je pri petdesetih odločil izpeljati letom primernejši festival, a na prvem mestu bo – tako kot pri organizaciji njegovih preteklih festivalov – dobro počutje vseh udeležencev. Pod kulinarični del pa se podpisuje vrhunski gostinec Tomaž Kavčič, ki bo z izborom kuharskih mojstrov iz Slovenije in tujine skušal zadovoljiti še tako zahtevne gurmane. Oddaja Pod pokrovko, ki jo pripravlja Tina Lamovšek, bo torej tokrat kuhala pod kozolci!
Utemeljitelj modernističnega romana Marcel Proust je v Swannovem svetu zapisal: »In tedaj se mi je nenadoma prikazal. Tisti okus je bil okus po koščku magdalenice, ki ga je teta Leone ob nedeljskih jutrih v Combrayu (...), ko sem ji prišel voščit v spalnico dobro jutro, vselej pomočila v ruski ali lipov čaj in mi ga ponudila.« V tokratni oddaji Pod pokrovko bomo raziskovali, zakaj nam vonj in okus lahko prikličeta slikovite spomine iz otroštva? Kakšni procesi se takrat odvijajo v naših možganih? In kako vedenje o tem uporabljajo vrhunski kuharji? Ali je na izvirnih krožnikih visoke kulinarike prostor za naše magdalenice? Odgovore je z doktorico Ksenijo Cankar in vrhunsko kuharico Ano Roš poiskala Urška Henigman. foto: Flickr/Karen Booth
Čaj je druga najbolj priljubljena pijača na svetu, takoj za vodo. A danes vam na Prvem ne bomo ponudili skodelice čaja, raje vas bomo s poznavalcem kitajske čajne tradicije popeljali na eno izmed čajnih tržnic v provinci Yunnan in se podali v svet čajnih poparkov, ki jih lahko uporabimo pri pripravi vsakodnevnih jedi. Spoznali bomo zakonitosti uporabe čaja v kulinariki in pripravili svinjske tačke z mehko kuhano polento zakuhano v zeliščnem čaju, na četrtkovem meniju pa se bo znašel tudi jogurtov sladoled s čajem poprove mete. Pod pokrovko je tokrat pokukala Darja Pograjc.
Čaj je druga najbolj priljubljena pijača na svetu, takoj za vodo. A danes vam na Prvem ne bomo ponudili skodelice čaja, raje vas bomo s poznavalcem kitajske čajne tradicije popeljali na eno izmed čajnih tržnic v provinci Yunnan in se podali v svet čajnih poparkov, ki jih lahko uporabimo pri pripravi vsakodnevnih jedi. Spoznali bomo zakonitosti uporabe čaja v kulinariki in pripravili svinjske tačke z mehko kuhano polento zakuhano v zeliščnem čaju, na četrtkovem meniju pa se bo znašel tudi jogurtov sladoled s čajem poprove mete. Pod pokrovko je tokrat pokukala Darja Pograjc.
Sončna Vipavska dolina z rodovitno prstjo in ugodnim podnebjem nudi obilico svežega sadja in zelenjave, a tudi suhe mesnine in vino navdušujejo gurmane. Kaj so jedli včasih in kako danes lokalne sestavine v vrhunsko kulinariko vključujejo priznani kuharji? Odpravili smo se na kulinarični festival »Okusi Vipavske« in raziskali nekatere bolj izpopolnjene vipavske jedi.
Zelo dobra je sama po sebi ali pa v kombinaciji z različnim sadjem in oreščki. Presenečeni boste, ko boste slišali, da se dobro »razume« tudi z žganci ali pršutom. Govorimo namreč o čokoladi. Špancem se gre zahvaliti kot začetnikom obdelave čokolade kot sladkarije, saj so v 16. stoletju postavili prvi obrat za izdelovanje čokolade. Priljubljenost se je sčasoma razširila tudi v druge države, dandanes spada kakav med najbolj cenjeno potrošniško blago na svetu. Maji, starodavna srednjeameriška civilizacija, so verjeli, da kakavovo drevo pripada bogovom. Bi tudi dandanes ljudje okus čokolade opisali kot božanskega? V tokratni oddaji Pod pokrovko smo se odločili to preveriti, zato vabljeni, da se Tini Lamovšek pridružite na obisku v čokoladnici Olimje in na tečaju izdelovanja pralin, ki ga organizira čokoladnica Rajska ptica. Foto: Tina Lamovšek
Beluš ali špargelj, z latinskim imenom Asparagus officinalis izvira iz Male Azije, kjer so jih domačini gojili in jedli že pred 2000 leti. Francozi pravijo: » Aprila naberi šparglje zase, maja za svojega gospodarja, junija pa za osla.« Zato pod pokrovko o špargljih ob pravem času. Kako in kje nabiramo divje, kako jih gojijo in na kaj moramo paziti, če jih kupujemo? Grki in Rimljani so jih uporabljali celo kot zdravilo proti zobobolu in kot zaščitni ukrep pri čebeljem piku. Danes vemo, da so beluši odličen diuretik in da so izredno bogati s kalijem, fosforjem, cinkom in jodom, vsebujejo folno kislino in imajo ogromno vitamina C. Kulinarično so vsestransko uporabni, za pokušino trije namigi: pomladanska mineštra s šparglji, špargljev narastek in špargljev sladoled. Oddajo je pripravil Bojan Leskovec. foto: Flickr/liz west
Oddaja Pod pokrovko bo seveda obarvana velikonočno! V Sloveniji je navada, da kristjani na veliko soboto cekarje napolnijo z dobrotami, med katerimi ne smejo manjkati šunka, pirhi, hren, potica in kruh. Vse to pokrijejo s krpo in nesejo v cerkev, kjer župniki dobrote blagoslovijo. A ker so nam slovenske tradicije poznane, vam bomo zato tokrat raje približali običaje in jedi z različnih koncev sveta. Članice Slovenskega mednarodnega združenja žensk SILA so nam zaupale, da je praznovanje velike noči ponekod čas bitke med spoloma, spet drugod strašijo čarovnice, celo vejice palme so lahko del tega praznika. A skupno vsem je, da se okoli mize, polne dobrot, zbere vsa družina in uživa tudi v druženju. foto: Flickr/Caro Wallis
Pomlad prebuja naravo in z njo tudi kulinariko. To je le prvi razlog za obisk restavracije, drugi pa je zagotovo Teden restavracij, ki že četrto leto ponuja gastronomske užitke v najboljših restavracijah pri nas. Če ste seveda pravočasno rezervirali mizo. Gastronomska kritika Violeta in Uroš Mencinger, pobudnika Tedna restavracij pravita, da je akcija prerasla v gibanje. Degustacijski tri hodni meni za 15 evrov bodo vse do nedelje postregli v 82-ih restavracijah. Ena od teh je tudi Luda, sveža ponudba na kulinaričnem trgu, kjer ustvarjata Urška Dvoraček in Luka Nagode. Pokrovko tedna restavracij odkriva Urška Henigman. Foto: Antonio Ponte
Tisoč tristo kuharskih mojstrov po vsem svetu bo danes v svojih restavracijah pripravilo večerjo s francoskim pridihom. Gre za pobudo Good France – Okusi Francije tamkajšnjega ministrstva za zunanje zadeve in mednarodni razvoj ter znanega kuharja Alaina Ducassa, s katero naj bi počastili in promovirali francosko gastronomijo. Ta je od leta 2010 tudi na Unescovem seznamu kulturne dediščine. Izziva, kako na krožniku oženiti francoske okuse s slovenskimi, se je lotilo tudi 12 naših kuharskih mojstrov. O tem bo govor v oddaji Pod pokrovko, ki jo je zakuhala Barbara Belehar Drnovšek.
Čeprav hrano v današnji oddaji Pod pokrovko prevažajo na kolesu, ne gre za oddaljene kraje, ampak za domačo, pri nas pridelano hrano. Naš prvi sogovornik Bor Čeh pritegne pozornost mimoidočih s svojim retrovidezom in triciklom, drugi - Kristjan Pavlin - pa z Zelenim pujsom, kakor je poimenoval svojo prodajalno na štirih kolesih. Bor - gotovo ste že slišali za Trostreščke - je svojo ljubezen do starodobnih vozil unovčil z zamislijo, da bo prikolico tricikla, napolnjenega z dobrotami s kmetij na robu Ljubljane, pripeljal do meščanov, ki si želijo domače hrane, pa ne utegnejo ponjo. Kristjan pa k svoji ponudbi za vegetarijance in vegane, imenovani Organic Garden, privablja tudi mesojedce. Vabljeni torej na kulinarično vožnjo! Foto: Ed Yourdon (Flickr.com)
Suši je tudi pri nas vedno bolj priljubljena japonska jed, ki ne pozna pravil. Osnova za pripravo je pravilno kuhan riž s kisom, dodajamo pa lahko še nešteto kombinacij, od zelenjave in rib do mesa. V oddaji Pod pokrovko nam je japonski kuhar Yoshi predstavil nekatere najbolj posebne kombinacije in načine predpriprave rib, Japonko Megumi pa nas je naučila, kako suši na poenostavljen način pripravimo doma
Curry že dolgo ni več prisoten le v Indiji in azijskih tleh, vzljubili smo ga tudi v Evropi in na to mešanico začimb nismo ostali imuni niti Slovenci. Ljubljana je konec prejšnjega leta postala bogatejša še za eno restavracijo, ki diši po tovrstni kulinariki. Nekdaj tradicionalna slovenska gostilna Figovec, v katero naj bi zahajal tudi pesnik France Prešeren, je ponudbi dodala še indijski priokus in ime Curry Life. Oddajo Pod pokrovko pripravljata Tina Lamovšek in Barbara Belehar Drnovšek. Foto: Tina Lamovšek
S pepelnično sredo se je začel post. V tokratni oddaji Pod pokrovko bomo šli za okusom nekaterih starih jedi z loškega območja. Loško smojko, alelujo, medlo in mešanico naj bi v tisočletnem mestu pripravljali že v srednjem veku in se z njimi otepali hude lakote, pripovedujejo legende. Repa in prosena kaša sta do danes ostali glavni sestavini teh skromnih jedi, a jim gospodinje in gostinci v sodobnejših različicah pridajo še kakšno. Omenjene baročne jedi so našle tudi mesto v spremljevalni ponudbi ob letošnjih uprizoritvah Škofjeloškega pasijona. Pod pokrovko je pokukala Barbara Belehar Drnovšek. Foto: Cveto Sonc
Živimo v državi, kjer je kruh del vsakodnevne prehrane, navade, rutine in kulture. Čeprav vedno velik del prebivalstva to krušno dobrino še zmeraj kupuje, pa se nekateri posamezniki odločijo hlebec speči v domači pečici. Postopek priprave bomo v oddaji Pod pokrovko razložili v 20 minutah, je pa za dober in okusen kruh treba veliko več časa. Avtor knjige Kruh moj vsakdanji Klemen Košir bo Tini Lamovšek razložil, zakaj pri pripravi kruha ni nobene bližnjice, zaupal pa nam bo tudi ne samo s kakšnimi sestavinami, ampak predvsem s kakšnim znanjem se moramo oborožiti pred prvo peko kruha. Foto: Tina Lamovšek
V oddaji Pod pokrovko smo spoznali tri značilna kraška zelišča – timijan, žajbelj in šetraj. Slabi kraški pogoji za rast jim dajejo še dodatno aromatičnost, česar se zaveda tudi kuharska mojstrica Ksenija Krajšek Mahorčič, ki omenjena zelišča vključuje v tradicionalne brkinsko-kraške jedi. Te pripravlja na modern način po smernicah vrhunske kulinarike.
Prikupna majhna slaščica, na prvi pogled precej podobna muffinu, je svoje ime dobila v 50. letih. Ker so med pripravo njene sestavine merili s skodelicami in jo v njih tudi pekli, so jo poimenovali »mala skodelična tortica« - cupcake. V oddaji Pod pokrovko bomo spoznali fenomen, ki se počasi a vztrajno vrača na police slaščičarn, vse pogosteje pa ga najdemo tudi na kavarniških menijih. Leta 2008 so bili recepti za male tortice najbolj iskani recepti na Googlu, v zadnjem času pa tudi pri nas nastajajo slaščičarne, specializirane za pripravo te estetske sladice. Pod pokrovko oziroma bolje rečeno v pečico je pokukala Darja Pograjc. (foto: Metka Bokal)
Ko rečemo »polžja kulinarika« nimamo v mislih »slow food-a« z večjim številom hodov in časovno dimenzijo nekajurnega prehranjevanja. Slovenci ne spadamo med polželjubce, tudi v restavracijah na jedilnikih komajda najdemo polže. Verjetno imamo do polžev predsodek, da so sluzaste mišice, ki jih lahko žvečimo in žvečimo, brez posebnega kulinaričnega užitka. A predsodek ni upravičen. Meso polžev ima visoko hranilno vrednost, vsebuje denimo za 30 odstotkov več beljakovin kot kokošja jajca. Polži so zaradi svoje sluzi zelo cenjeni v farmaciji in kozmetični industriji, prav tako so vse bolj iskani tudi v kulinariki. Kuharski mojstri iz njih pripravljajo paštete, juhe, torteline, odlični so v omakah, osvežilno slastni v solatah. Pod pokrovko, ki jo je pripravil Bojan Leskovec so tokrat v glavni vlogi polži.
Neveljaven email naslov