Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kljub velikemu povpraševanju je na policah naših trgovin le za vzorec ekološko pridelane hrane slovenskega porekla. Zakaj?
Število ekoloških kmetov ne narašča, strokovne službe nimajo dovolj znanja ali pa so slabo dostopne, država je prepričana, da je pomoči dovolj in da kmetov v to ne more prisiliti, kmet iz obrobja Ljubljane pa dokazuje, da ena družina brez težav pridela ekološko neoporečno hrano za več kot 300 ljudi. »Ob naših začetkih smo tavali v temi, saj nam strokovne službe niso znale pomagati. Tudi 15 let pozneje se ni skoraj nič spremenilo,« pravi Peter Studen, ekološki kmet z obrobja Ljubljane.
Ciljev ne bomo dosegli
Petina slovenske obdelovalne zemlje bi čez dobra tri leta že morala biti obdelana po ekoloških standardih, tako naj bi kmetovalo 15 odstotkov vseh kmetov, ekološko pridelane bi morala biti desetina vse hrane … Taki so bili še pred šestimi leti cilji snovalcev kmetijske politike, zapisani tudi v poseben Akcijski načrt.
Tri leta pred iztekom tega roka je jasno, da ciljev nikakor ne bomo dosegli, kmetov je le 2,4 odstotka, obdelovalnih površin nekaj več kot 6 odstotkov, novih kandidatov pa manj kot pred leti. In ker ob tem povpraševanje po ekoloških živilih vseskozi narašča, je razmerje med domačo pridelavo in poreklom ekoloških živil na policah obupno, je ostra dr. Martina Bavec, pionirka ekološke agronomije pri nas.
In kaj je narobe?
Na kmetijskem ministrstvu so prepričani, da so bili načrti morda res preveč ambiciozni, a da je bilo finančnih in drugačnih spodbud dovolj, praksa kmetov pa kaže, da se zatika že pri detajlih, na katere neuspešno opozarjajo že leta.
Da je vendarle mogoče in da se splača ekološko kmetovati na večjih površinah, pa dokazujejo tudi lastniki kmetije Studen na obrobju Ljubljane, ki brez najete pomoči sami obdelujejo 20 hektarov zemlje. Na njej med drugim pridelajo 55 vrst zelenjave, ki bi zadostovala za prehrano vsaj 300 ljudi, seveda na povsem ekološki način.
Kljub velikemu povpraševanju je na policah naših trgovin le za vzorec ekološko pridelane hrane slovenskega porekla. Zakaj?
Število ekoloških kmetov ne narašča, strokovne službe nimajo dovolj znanja ali pa so slabo dostopne, država je prepričana, da je pomoči dovolj in da kmetov v to ne more prisiliti, kmet iz obrobja Ljubljane pa dokazuje, da ena družina brez težav pridela ekološko neoporečno hrano za več kot 300 ljudi. »Ob naših začetkih smo tavali v temi, saj nam strokovne službe niso znale pomagati. Tudi 15 let pozneje se ni skoraj nič spremenilo,« pravi Peter Studen, ekološki kmet z obrobja Ljubljane.
Ciljev ne bomo dosegli
Petina slovenske obdelovalne zemlje bi čez dobra tri leta že morala biti obdelana po ekoloških standardih, tako naj bi kmetovalo 15 odstotkov vseh kmetov, ekološko pridelane bi morala biti desetina vse hrane … Taki so bili še pred šestimi leti cilji snovalcev kmetijske politike, zapisani tudi v poseben Akcijski načrt.
Tri leta pred iztekom tega roka je jasno, da ciljev nikakor ne bomo dosegli, kmetov je le 2,4 odstotka, obdelovalnih površin nekaj več kot 6 odstotkov, novih kandidatov pa manj kot pred leti. In ker ob tem povpraševanje po ekoloških živilih vseskozi narašča, je razmerje med domačo pridelavo in poreklom ekoloških živil na policah obupno, je ostra dr. Martina Bavec, pionirka ekološke agronomije pri nas.
In kaj je narobe?
Na kmetijskem ministrstvu so prepričani, da so bili načrti morda res preveč ambiciozni, a da je bilo finančnih in drugačnih spodbud dovolj, praksa kmetov pa kaže, da se zatika že pri detajlih, na katere neuspešno opozarjajo že leta.
Da je vendarle mogoče in da se splača ekološko kmetovati na večjih površinah, pa dokazujejo tudi lastniki kmetije Studen na obrobju Ljubljane, ki brez najete pomoči sami obdelujejo 20 hektarov zemlje. Na njej med drugim pridelajo 55 vrst zelenjave, ki bi zadostovala za prehrano vsaj 300 ljudi, seveda na povsem ekološki način.
V 13-ih letih se je v Sloveniji zgodilo 92 poskusov umorov žensk, v katerih je bil storilec njihov intimni partner. Približno 40 odstotkov žensk je pri tem umrlo. V zadnjih letih skoraj ne mine mesec, ko mediji ne bi poročali o umorih žensk. Intimno partnerski umori niso osamljeni dogodki, ki se zgodijo nepričakovano zaradi trenutnega besa ali izbruha strasti. So le zadnje dejanje v spirali nasilja nad ženskami, zato je nasilje treba ustaviti čim prej. Partnerji povzročijo 43 odstotkov vseh umorov žensk, pri umorih moških pa so partnerke povzročiteljice v sedmih odstotkih. Več kot 90 odstotkov povzročiteljev nasilja v zasebni sferi in partnerskih odnosih so moški.
Hios, otok v Egejskem morju, kamor so iz 8 kilometrov oddaljene Turčije begunci v Evropo začeli prihajati že pred sirsko vojno. Hios je veljal za prehodno točko. Zdaj pa so tam že dva meseca begunci ujeti v namestitvenih centrih, ki bolj spominjajo na taborišča. Čedalje več napetosti pa je zaznati med lokalnimi prebivalci, ki so glede sobivanja z begunci razdeljeni.
Pravilnik oziroma uredba o brez pilotnih letalnih napravah (gre za tako imenovane drone) bi morala biti sprejeta že leta 2014, a zaradi birokratskih postopkov na Agenciji za civilno letalstvo ter Ministrstvu za infrastrukturo, se to do danes še ni zgodilo. Tudi do medresorskega usklajevanja še ni prišlo, čeprav na Ministrstvu za infrastrukturo zatrjujejo, da bo uredba sredi meseca maja že sprejeta.
“Ljudje so polni strahov, te strahove pa je treba opredmetiti. V primeru beguncev v Sloveniji je več kot očitno, da so ljudje strahove opredmetili v predsodkih in jih obesili na kužnega subjekta, ki se mu reče begunec.” Tako Janez Markeš, ki pravi, da ob sistematičnem spodbujanju nesporazumov in sovražnosti v družbi kužni subjekt postanejo tudi novinarji, hkrati pa ob porastu sovražnega govora opozarja tudi na odgovornost medijev. Dragan Petrovec spomni na zgodovinske vzporednice, Dragica Wedam Lukić pa ne razkorak med prakso slovenskih sodišč in evropskega sodišča za človekove pravice. Rok Čeferin se ne strinja s posameznimi odločitvami tožilstva in se sprašuje, kaj lahko bolj ogrozi javni red in mir kot pozivi k streljanju na begunce. Kje so meje med sovražnim govorom in resničnim nasiljem? Zakaj je pri nas posledica sovražnega govora pogosto le porast politične priljubljenosti?
Afera s Panamskimi dokumenti omenja tudi dva slovenska športnika s podjetjem v davčni oazi. Na kakšen način sploh prejemajo svoj zaslužek slovenski športniki v domovini in tujini? Pozanimali smo se o njihovem statusu in o tem, kako je njihova usoda povezana z mednarodnimi finančnimi praksami. Kako je s plačami slovenskih športnikov, davki in nikoli izplačanimi zaslužki? Odgovore smo poiskali pri športnikih, klubskih funkcionarjih in davčnih strokovnjakih.
Prostitucija ni aktualna samo na twiterju. Slovenska policija je zaključila preiskavo kaznivega dejanja trgovine z ljudmi in zlorabe prostitucije, Francija pa je kriminalizirala plačevanje spolnih uslug. V Sloveniji je prostitucija dekriminalizirana, ni pa regulirana. Bi morala biti? Spregovorili bosta tudi osebi s težkimi izkušnjami s spolnim delom pri nas in v tujini.
Med številnimi nestrpnimi pripombami ob aktualni krizi smo kdaj lahko slišali tudi “a vzemi si te begunce domov!”. Ampak ali jih res lahko? Begunce z že urejenim statusom še morda, pri prosilcih za mednarodno zaščito, ki so po zakonodaji praviloma nastanjeni v azilnih centrih, pa se stvari že zapletejo. V Reakciji bomo preverili tudi, kako lahko po zaprtju balkanske migracijske poti vsak pomaga beguncem, prosilcem za azil in otrokom brez spremstva, tudi pri njihovi integraciji v našo družbo. Takšna oblika prostovoljstva terja od posameznika zavezo, čas in tudi odgovornost.
S prihodom novih spletnih in mobilnih turističnih platform so majhne garsonjere postale zaželeni apartmaji, stari spački pa zaželeni taksiji. Airbnb, Uber, BlaBlaCar in sorodne storitve spreminjajo tako vloge kot odnose v turizmu. Panoga je lani zrasla za 4,4 odstotka, zabeleženih je bilo kar milijardo in 200 milijonov prihodov turistov, ki so ostali čez noč. Podoben trend spremljamo že od leta 2010. Kljub tej navidezni stabilnosti pa se pod površjem statistik dogajajo tektonski premiki, ki v turizem hkrati vnašajo optimizem in nemir.
Vsaka neozdravljiva ali težko ozdravljiva bolezen bolniku in svojcem močno spremeni življenje. Bolniki z redkimi boleznimi, takimi, za katerimi zboli manj kot 5 prebivalcev med 10.000, pa lahko imajo težav še veliko več, saj zdravniki nimajo dovolj izkušenj in poti zdravljenja niso tako utečene kot pri boleznih, za katerimi zbolevajo tisoči.
Če ste že prejeli novo plačilno kartico, potem ste eden tistih bančnih komitentov, ki boste v prihodnosti uporabljali brezstično plačilno kartico brez uporabe PIN kode. Nakup bo lažji, hitrejši. Pa bo tudi varnejši? Nasprotniki te tehnologije svarijo pred večjo možnostjo zlorabe v primeru izgube ali kraje. Ob tem pa omenjajo še, da je to dodaten korak k brezgotovinski družbi. Zato se bomo v Reakciji posvetili vprašanju, ali se bo z odpravo gotovine zmanjšalo delo na črno, organiziran kriminal in davčne utaje ali pa gre pri postopnem uvajanju brezgotovinske družbe za poskus dodatnega zaslužka finančnih ustanov in popolnega nadzora nad potrošniki?
S premislekom se odzivamo na aktualne dogodke, raziskujemo, soočamo. Reagiramo.
Prvotni načrti, da bo vstop v devetletko bistveno bolj prilagojen šestletnikom tudi skozi igro in z zmanjšanjem storilnosti in tekmovalnosti, se v praksi iz leta v leto manj uresničujejo in tudi zato starši bodočih prvošolčkov vse pogosteje razmišljajo o odlogu šolanja. Kdaj je otrok zrel za vstop v šolo, so poznavanje abecede in številk, veščina zavezovanja vezalk ali potreba po plenički v nočnem času res zanesljivi kazalci za vpis v šolo ali proti njemu? Kdaj je za otroka primernejše, da mu omogočimo “dodatno leto otroštva” in kdaj bi s takim podaljševanjem bivanja v vrtcu otroku naredili škodo? O tem bosta razmišljali psihologinja Tina Merčnik, ravnateljica vrtca Hansa Christiana Andersena iz Ljubljane in specialna pedagoginja dr. Vanja Kishwarday s Pedagoške fakultete Univerze na Primorskem.
Strategija islamske države za pridobivanje novih pripadnikov je bila lani močno usmerjena v globalno delovanje, s pomočjo propagande v virtualnem svetu, ki poteka na izjemno sofisticiran način, poroča policija. Številke na novo rekrutiranih članov gredo v tisoče, prihajajo iz Zahodne Evrope, delov Azije in Afrike, najbolj izpostavljeni državi v Evropi sta Belgija in Kosovo. Kakšno je psihološko ozadje, da se posameznik odloči in pridruži tovrstnim radikalnim idejam, kako deluje njihov propagandni stroj in kakšna – ne nazadnje – je krivda družbe. Odstiramo v tokratni Reakciji.
Bodoče matere so tarče oglaševalcev, prodajalcev in svetovalcev, same pa morajo presoditi, katere storitve in izdelki so zanje zares potrebni. V Reakciji smo govorili o pritiskih na bodoče matere.
Bodoče matere so tarče oglaševalcev, prodajalcev in svetovalcev, same pa morajo presoditi, katere storitve in izdelki so zanje zares potrebni. V Reakciji smo govorili o pritiskih na bodoče matere.
Medtem ko ameriški predsednik zaostruje nadzor nad uporabo strelnega orožja, se je že skoraj 300.000 Evropejcev podpisalo pod peticijo proti predlogu, ki ga je po napadu v Parizu predstavila Evropska komisija. Kakšna so ozadja predloga direktive o strelnem orožju v Bruslju, koliko trgovcev z orožjem je v Sloveniji in kaj meni policija? Kako bo regulacija vplivala na črni trg? Bo direktiva le prvi korak k manj militarizirani Evropi?
Odzvali smo se na birokratke absurde, zaradi katerih je bosanskemu umetniku Damirju Avdiću Upravna enota v Ljubljani po letu dni dolgem postopku izdala odločbo, zaradi katere bo moral, če bo ta postala pravnomočna, zapustiti Slovenijo – s tem pa tudi svojo ženo in dva majhna otroka.
Bo podnebni vrh, ki te dni poteka v Parizu, dejansko o prelomen ali se lahko ponovi scenarij iz Koebenhavna leta 2009? Svetovni voditelji so pred težko nalogo, da dosežejo dogovor o omejitvi globalnega segrevanja pod dve stopinji Celzija do konca tega stoletja. Za to bo nujno zajeziti izpuste toplogrednih plinov, povečati finančno pomoč državam v razvoju in zaustaviti izsekavanje gozdov. Bo kapital vendarle popustil pozivom k odgovornosti in kako (ne)enoten je svet v spoprijemanju s podnebnimi politikami, izveste v tokratni Reakciji.
Odzivi uporabnikov na prenovljeno e-upravo, predlogi za izboljšanje in vizija odgovornih glede državnega portala.
Neveljaven email naslov