Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Oddaja Sami naši je namenjena pripadnikom etničnih skupnosti s prostora nekdanje Jugoslavije in vsem, ki želijo izvedeti več o delovanju teh skupnosti in njihovih posebnostih. Polurno mozaično oddajo sestavljajo novinarski prispevki, reportaže, informacije, intervjuji in glasba. Vsako sredo ob 21.30 na Prvem.
311 epizod
Oddaja Sami naši je namenjena pripadnikom etničnih skupnosti s prostora bivše Jugoslavije in tudi vsem poslušalkam in poslušalcem, ki želijo širiti svoje vedenje o delovanju teh skupnosti in njihovih posebnostih. Polurna oddaja bo mozaično sestavljena iz novinarskih prispevkov, reportaž, informacij, intervjujev in glasbe.
Oddaja Sami naši je namenjena pripadnikom etničnih skupnosti s prostora nekdanje Jugoslavije in vsem, ki želijo izvedeti več o delovanju teh skupnosti in njihovih posebnostih. Polurno mozaično oddajo sestavljajo novinarski prispevki, reportaže, informacije, intervjuji in glasba. Vsako sredo ob 21.30 na Prvem.
V oddaji Sami naši tokrat govorimo o izzivih, ki jih manjšinska društva imajo, pri ohranjanju svoje pisane besede. V oddaji Sami naši pa bodo gostili še pripadnike manjšinskih društev, ki skozi urejanje in produkcijo časopisov v svojem jeziku, ohranjajo svojo dediščino ter prvo izredno profesorico na katedri za komunikacijske tehnologije univerze v Ljubljani, dr. Emilijo Stojmenovo Duh. Oddajo začenjamo z zgodbo, ki letos praznuje neslavnih 30 let, zgodbo o izbrisanih. O tem, zakaj na to zgodbo za Slovenijo ne more biti ponosna in kaj se danes dogaja z izbrisanimi, je govorila Katarina Vučko.
V oddaji Sami naši tokrat govorimo o izzivih, ki jih manjšinska društva imajo, pri ohranjanju svoje pisane besede. V oddaji Sami naši pa bodo gostili še pripadnike manjšinskih društev, ki skozi urejanje in produkcijo časopisov v svojem jeziku, ohranjajo svojo dediščino ter prvo izredno profesorico na katedri za komunikacijske tehnologije univerze v Ljubljani, dr. Emilijo Stojmenovo Duh. Oddajo začenjamo z zgodbo, ki letos praznuje neslavnih 30 let, zgodbo o izbrisanih. O tem, zakaj na to zgodbo za Slovenijo ne more biti ponosna in kaj se danes dogaja z izbrisanimi, je govorila Katarina Vučko.
V oddaji Sami naši tokrat govorimo o predstavi Somrak bogov, ki v zgodbi o vzponu nacizma v Nemčiji pred drugo svetovno vojno kritizira tudi družbo danes. Govorili bomo še o razčlovečenju brezdomcev, ki lahko pripelje do nasilja. Na začetku oddaje pa ponujamo prispevek o Noveli Zakona o urejanju trga dela, ki je začela veljati lani in je pred kandidate in izvajalce izpitov slovenščine za tujce postavila še dodatne izzive.
Da umetnost zagotovo premika meje, bo nocoj v oddaji Sami naši dokazala kantavtorica Lumníje Mendžići Šehu. Govorili bomo tudi o nagradi, ki jo je navdihnila ena največjih feminističnih junakinj jugoslovanskega filma: nagradi Štefice Cvek. Za začetek pa zgodba o preživetju gledališča Glej, ki ga vodi Sarajevčanka Inga Remeta. Oblegano Sarajevo je zapustila s konvojem, ko je bila stara 13 let. V gledališču Glej, ki ga zdaj vodi, je prej delala kot čistilka, zadnje dni pa je njena glavna skrb, kako zagotoviti preživetje društva, potem ko jim sredstva za štiriletni projekt niso bila odobrena.
V oddaji Sami naši vam bomo predstavili kuharja Ilijo Janiča, ki je delo v beograjskih restavracijah zamenjal za delo v ljubljanskih in te odločitve niti malo ne obžaluje. Po prihodu v Slovenijo je odkril ljubezen do robotike. Izvedeli boste tudi nekaj več o Festivalu Ruta, ki ga skupaj ustvarjajo umetniki iz kar 6 držav nekdanje Jugoslavije ter ruši meje, ki jih je za marsikoga zaprl novi korona virus.
V oddaji sami naši bomo odgovorili na vprašanje, zakaj nekateri naši sosedje novo leto praznujejo 14 dni kasneje. Gostili smo tudi pevko Ajo, ki ji je z izjemnim glasom uspelo ustvariti zelo uspešno kariero. Biljana Žikić je obiskala Info točko za tujce, ki zagotavlja podporo delavcem migrantom, kar je posebno koristno v tem času, ko se zakoni in pogoji zaposlovanja spreminjajo. S čem pa se trenutno ukvarjajo in kakšni so izzivi?
Nocoj smo v oddaji Sami naši spregovorili z avtorjem knjige Beograjski trio, ki spremlja življenje in dogajanja na Golem otoku. Govorili bomo tudi o tem kako koronavirus vpliva na življenje in delo umetnikov. Gostili pa smo tudi pisateljico Adriano Kuči, ki je med drugim spregovorila tudi o trenutnem stanju v Bosni in Hercegovini. Govorila je o trenutnem stanju v BiH, težavah priseljencev v Sloveniji ter o svojem novem romanu Ime mi je Sarajevo.
V oddaji Sami naši gostimo reškega rock glasbenika Damirja Urbana. Z Emilom Šehićem se bomo pogovorili o pravilnem ravnanju z elektronskimi odpadki. Na začetku oddaje pa se bomo ob odmevnem Đokovićevem obisku Avstralije pogovorili z antropologom športa Ivanom Đorđevićem glede odmevnega Đokovićevega obiska Avstralije. Dr. Đorđević je v svoji doktorski disertaciji med drugim opisal naraščajoč trend nacionalizma, rasizma in ksenofobije med navijaškimi skupinami. Kako pojasnjuje brezpogojno podporo športniku, obnašanje navijačev in družine Đoković? Več lahko v oddaji Sami naši.
V oddaji Sami naši vas pričakuje pogovor s pisateljem Đorđem Majstorovićem o pomenu trajnostne krepitve aktivizma pri mladih tudi v letu pred nami. Slišali boste tudi zgodbo o prazniku, ki ga bodo ta teden praznovali verniki pravoslavne veroizpovedi. Svetlana Slapšak bo govorila o običajih božičnega večera, praznovanju božiča v socializmu in o kuharskih izzivih.
V oddaji Sami naši boste spoznali hrvaškega novinarja in književnika Damirja Karakaša, predstavili vam bomo tudi publikacijo Marko Kraljević kulturnega društva Makedonija. Na samem začetku pa zgodbo o hanuki, prazniku luči, ki ga decembra praznuje judovska skupnost. Pripovedovali vam bomo tudi zgodbo o prijateljstvu dveh družin. Trdna prijateljstva namreč pogosto nastajajo med velikimi preizkušnjami. Zgodba judovske družine Abravanel in albanske družine Reznići je ena takšnih, saj je nastala v času druge svetovne vojne, k sreči pa se nadaljuje tudi zdaj. Te dni so člani četrte generacije obeh družin skupaj praznovali judovski praznik Hanuko.
V nocojšnji oddaji Sami naši vam bomo predstavili projekt Balkan ekspres zavoda Burja. Pogovarjali smo se tudi z igralcem Benjaminom Krnetićem. Pripravili smo prispevek o družbeno angažirani skupini Pretty Loud, ki izvaja rap v romskem, srbskem in angleškem jeziku. Besedila predvsem govorijo o težavah mladih žensk kot so zgodnja poroka, izobrazba in nasilje nad ženskami. Skupina je pred kratkim objavila pesem Ravnopravno (Enakopravno) v okviru kampanje 16 dni aktivizma proti nasilju nad ženskami 2021.
Tokrat vas bo v oddaji Sami naši pričakal drugi del pogovora s profesorjem Matejem Šeklijem o bolgarsko-makedonskem jezikovnem sporu. Za vas smo obiskali tudi razstavo Odjuga: Zgodbe o identitetah na prepihu ter raziskali, zakaj so v 40-ih mestih v Srbiji že tretjo soboto množični protesti, na katerih ostro nasprotujejo odprtju rudnika litija v dolini Jadra na zahodu Srbije zaradi škodljivega vpliva, ki bi ga imela tovrstna aktivnost na okolje.
V oddaji Sami naši vas pričakuje zgodba o projektu Sto slovanskih romanov. Pogovarjali smo se tudi o spornih zakonskih določilih, na katera opozarja inštitucija Zagovornika načela enakosti. Za začetek oddaje pa še pogovor z direktorjem fotografije Mustafom Mustafićem o trenutnem stanju v Bosni in Hercegovini ter o bosansko hercegovski kinematografiji. Filmar je v Ljubljani gostoval pred kratkim ko je na dnevih bošnjaškega filma premierno pokazal svoj novi dokumentarec Slika iz življenja bosansko hercegovskega filma.
V nocojšnji oddaji Sami naši gostimo dva študenta kiparstva, Denis Dražetića in Denis Vučka, avtorja novega kipa dr. Šlajmerja, ki zdaj znova krasi podstavek v Šlajmerjevem parku. Gostili smo tudi novinarko Mirjano Radulović, s katero smo se pogovorili o pomembnosti kolumne Borisa Dežulovića o mestu Vukovar za hrvaško družbo. Na začetku oddaje pa vam predstavljamo Ženske v črnem, antimilitiaristično, mirovno, feministično skupino ki je oktobra obeležila 30 let delovanja. Skupina ima posebej v času krepitve nacionalističnih desnih gibanj pomembno vlogo, saj opozarja, da so vsi ljudje enaki ne glede na etnično, versko ali drugo pripadnost in poreklo.
V oddaji sami naši vas pričakujeta še zgodbi o Urški Martinec, športnici iz Prekmurja, Slovenki, ki govori kar 5 jezikov, med drugimi albanščino in hrvaščino, ter prispevek o tem, kaj je to industrijska dediščina in kako povezuje Slovenijo in Hrvaško. Zakaj je za nas pomembna? V oddaji pa se bomo za začetek pogovarjali o temi, ki je za priseljence v Sloveniji vedno aktualna, in sicer o dovoljenjih za bivanje in delovnih vizah.
V oddaji Sami naši gostimo Denisa Brnčiča, s katerim se bomo pogovorili o ohranjanju rock glasbe z območja nekdanje Jugoslavije. Pogovorili smo se tudi z grafično oblikovalko Ljubico Suno Čehovin. Spet bomo raziskovali frazeme jezikov nekdanje Jugoslavije. Kaj pravzaprav pomeni »koštalo me ko sv. Petra kajgana« bomo izvedeli v pogovoru z Natašo Vulović Etmons.
Danes se v oddaji sami naši pogovarjali s Kuklo Keserović o njenem filmu Sestre, ki je na Festivalu Slovenskega filma v Portorožu prejel nagrado za najboljši kratki igrani film. Obiskali smo tudi Zadar, kjer dve glasbenici s svojimi koncerti ohranjata stari lokalni jezik, ki počasi izginja. To je zgodba o jeziku Arbanasov, ki živijo v okolici današnjega Zadra in se je začela pred skoraj 300 leti, ko so se albanski begunci iz Skadra in Bara preselili na severni Jadran. V Zadru še zmeraj obstaja naselje Arbanasov, kjer ohranjajo njihovo kulturo, običaje in jezik.
V oddaji Sami naši predstavljamo zgodbo o razstavi Romana Bezjaka: Arheologija nekega obdobja / Archeology of an Era. Udeležili smo se tudi ponedeljkovega odkritja spomenika, posvečenega hrvaškemu jezikoslovcu in književniku Ljudevitu Gaju. Govorili pa bomo tudi o sodobnem makedonskem jeziku z Emilijo Neškosko, prejemnico Dekanove nagrade Filozofske fakultete za magistrsko delo z naslovom Koncept makedonskega etimološkega slovarja.
Nocoj v oddaji sami naši govorimo o stereotiph. Tudi če ni mišljen negativno, ostaja stereotip. Zato bomo danes govorili o projektu strip nad stereotip, ki ponuja svežo perspektivo na ta družbeni problem. Gostili bomo tudi Mileno Nedeljković, predsednico Organizacije srbskih študentov v tujini. V oddaji vedno z veseljem posvetimo čas tudi umetnikom, ki delujejo v državah nekdanje Jugoslavije. Danes bo to Dubravka Ugrešić, pisateljica, ki je letos bila ena izmed favoritk za Nobelovo nagrado za književnost.
V oddaji tokrat govorimo o jeziku, konkretno o makedonščini in razvoju makedonistike v Ljubljani. Predstavili smo tudi zgodbo o Dritonu Gašiju, ki je svoje priseljenske izkušnje predstavil bralcem v svojem knjižnem prvencu »Z dvoglavim orlom v Porurju«. Blaže Koneski je bil makedonski jezikoslovec, pesnik, pisatelj, lingvist in utemeljitelj makedonskega knjižnega jezika. Letos praznujemo stoto obletnico rojstva tega jezikoslovca in šestdeseto obletnico makedonsitike v Ljubljani. O teh pomembnih jubilejih se je s profesoricama Namito Subioto in Vesno Mujsovo Čepiševsko pogovarjal Aleksander Trifunović.
Neveljaven email naslov