Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Današnjo oddajo začenjamo s pogovorom z Matejo Geder, ki je v Indiji svetovalka za izobraževanje in marketing, z njo pa smo se pogovarjali o novo nastalem Indijsko – Slovenskem društvu, ustanovljenem v New Delhiju. Sledil bo pogovor z argentinsko Slovenko Ano Ličen, ki je bila rojena v Buenos Airesu, te dni pa je obiskala svojo domovino ob predstavitvi svoje prve knjige. Preko Indije in Argentine se bomo ustavili tudi v Sao Paulu, kjer je sedež Zveze Slovencev v Braziliji, ki rojake druži že več kot četrt stoletja. Naš sogovornik je bil predsednik zveze Martin Črnugelj, ki živi v Braziliji že skoraj 60 let. Zaključili bomo z Vlasto Arzenšek Gottstein iz Koelna, slikarko, ki je Slovenijo obiskala v času likovne kolonije v Pišecah.
V naših oddajah lovimo zgodbe rojakov po vsem svetu, a v Indijo zavijamo le poredko. Dežela z izjemno bogato zgodovino, kulturo, gospodarskimi možnostmi in razsežnostmi, ki si jih le stežka predstavljamo, pa je tudi dom mnogim Slovenkam in Slovencem. Le ti se lahko od meseca marca pridružijo novemu društvu. Več o njem nam bo v nadaljevanju povedala gospa Mateja Geder, ki je v Indiji svetovalka za izobraževanje in marketing. Mojca Delač jo je poklicala v New Delhi in po začetnem »Namaste –ju«, pozdravu, ji je gospa Geder orisala deželo, kot jo spoznava in doživlja.
Tri mesece po prihodu v Argentino, leta 1929, v času velike gospodarske krize, se je Viktorju in Bernardi Ličen rodila hči, ki sta jo krstila za Ano Victorio. Ana Ličen je odraščala v slovenskem in argentinskem okolju. Prisotnost Vipavske doline jo spremlja vse življenje. Slovenijo je obiskala ob priložnosti predstavitve svoje knjige Ljubezni, vrvež in premišljanja, ki jo je predstavila včeraj v prostorih Združenja slovenske izseljenske matice. V njej je ponatisnjenih nekaj že objavljenih pesmi, večina pa je objavljena prvič, med njimi tudi tri kratke zgodbe. V njih je mogoče najti nekaj avtobiografske snovi iz njenega otroštva v prostranstvu pampe, pa tudi iz njenega zrelega obdobja v mestnem okolju. Čila 87-letnica je poudarila, da je najbolj ponosna na svoj slovenski jezik.
V Brazilijo so se prvi Slovenci začeli izseljevati že v 90-ih letih 19. stoletja, največ pa jih je delo in dom našlo na območju Sao Paula. Tam je tudi sedež Zveze Slovencev v Braziliji, ki rojake druži že več kot četrt stoletja. Njen predsednik je Martin Črnugelj, ki živi v Braziliji že skoraj 60 let . S Slovenijo je tesno povezan, je tudi predstavnik v Svetu za Slovence po svetu iz južne Amerike in v poletnem času pogosto obišče domovino. Med obiskom v Sloveniji ga je pred mikrofon povabila Lili Brunec in najprej sta spregovorila prav o Zvezi Slovencev v Braziliji.
Vlasta Arzenšek Gottstein že 60 let živi v Koelnu, vendar se ima za Slovenko in za državljanko sveta. Veliko potuje in povsod se počuti dobro. Z njo smo se pogovarjali, ko je domovino obiskala v času likovne akademije v Pišecah pri Brežicah. In kar takoj je uspešna slikarka povedala, da je pogosto premišljevala o morebitni vrnitvi v domovino.
879 epizod
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo z okoli 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti iz konca 19. in začetka 20. stoletja, tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih oz. ideoloških razlogov in zadnje čase bolj in bolj ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik o življenju in delu Slovencev po svetu.
Današnjo oddajo začenjamo s pogovorom z Matejo Geder, ki je v Indiji svetovalka za izobraževanje in marketing, z njo pa smo se pogovarjali o novo nastalem Indijsko – Slovenskem društvu, ustanovljenem v New Delhiju. Sledil bo pogovor z argentinsko Slovenko Ano Ličen, ki je bila rojena v Buenos Airesu, te dni pa je obiskala svojo domovino ob predstavitvi svoje prve knjige. Preko Indije in Argentine se bomo ustavili tudi v Sao Paulu, kjer je sedež Zveze Slovencev v Braziliji, ki rojake druži že več kot četrt stoletja. Naš sogovornik je bil predsednik zveze Martin Črnugelj, ki živi v Braziliji že skoraj 60 let. Zaključili bomo z Vlasto Arzenšek Gottstein iz Koelna, slikarko, ki je Slovenijo obiskala v času likovne kolonije v Pišecah.
V naših oddajah lovimo zgodbe rojakov po vsem svetu, a v Indijo zavijamo le poredko. Dežela z izjemno bogato zgodovino, kulturo, gospodarskimi možnostmi in razsežnostmi, ki si jih le stežka predstavljamo, pa je tudi dom mnogim Slovenkam in Slovencem. Le ti se lahko od meseca marca pridružijo novemu društvu. Več o njem nam bo v nadaljevanju povedala gospa Mateja Geder, ki je v Indiji svetovalka za izobraževanje in marketing. Mojca Delač jo je poklicala v New Delhi in po začetnem »Namaste –ju«, pozdravu, ji je gospa Geder orisala deželo, kot jo spoznava in doživlja.
Tri mesece po prihodu v Argentino, leta 1929, v času velike gospodarske krize, se je Viktorju in Bernardi Ličen rodila hči, ki sta jo krstila za Ano Victorio. Ana Ličen je odraščala v slovenskem in argentinskem okolju. Prisotnost Vipavske doline jo spremlja vse življenje. Slovenijo je obiskala ob priložnosti predstavitve svoje knjige Ljubezni, vrvež in premišljanja, ki jo je predstavila včeraj v prostorih Združenja slovenske izseljenske matice. V njej je ponatisnjenih nekaj že objavljenih pesmi, večina pa je objavljena prvič, med njimi tudi tri kratke zgodbe. V njih je mogoče najti nekaj avtobiografske snovi iz njenega otroštva v prostranstvu pampe, pa tudi iz njenega zrelega obdobja v mestnem okolju. Čila 87-letnica je poudarila, da je najbolj ponosna na svoj slovenski jezik.
V Brazilijo so se prvi Slovenci začeli izseljevati že v 90-ih letih 19. stoletja, največ pa jih je delo in dom našlo na območju Sao Paula. Tam je tudi sedež Zveze Slovencev v Braziliji, ki rojake druži že več kot četrt stoletja. Njen predsednik je Martin Črnugelj, ki živi v Braziliji že skoraj 60 let . S Slovenijo je tesno povezan, je tudi predstavnik v Svetu za Slovence po svetu iz južne Amerike in v poletnem času pogosto obišče domovino. Med obiskom v Sloveniji ga je pred mikrofon povabila Lili Brunec in najprej sta spregovorila prav o Zvezi Slovencev v Braziliji.
Vlasta Arzenšek Gottstein že 60 let živi v Koelnu, vendar se ima za Slovenko in za državljanko sveta. Veliko potuje in povsod se počuti dobro. Z njo smo se pogovarjali, ko je domovino obiskala v času likovne akademije v Pišecah pri Brežicah. In kar takoj je uspešna slikarka povedala, da je pogosto premišljevala o morebitni vrnitvi v domovino.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Oddaja Slovencem po svetu prinaša tri s šolo povezane zgodbe Slovenk in Slovencev – Mojca Gayen v Zahodni Bengaliji že dvanajst let vodi šolo Piali Ashar Alo, Helena Poche v češkem glavnem mestu že sedmo leto uči dopolnilni pouk slovenščine, Rok Juhas pa se je preselil na Portugalsko; njegova hči bo tam obiskovala mednarodno šolo. Nocoj po 21.00 na Prvem.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Zgodbe in izkušnje, ki jih človek nabira v tujini, z leti rastejo in zorijo. Energija in zagnanost pa kdaj prečita tudi izzive, ki se pri tem skoraj vselej zarišejo. In če vsemu dodamo še mladostne sanje in vizijo, potem smo bližje še eni zgodbi, ki jo bomo pobliže spoznali v tokratni oddaji. Septembra 2013 je Alen Krajnc po končanem srednjem šolanju prvič, kot pravi, svoje življenje spakiral v 32 kilogramov in odšel – v Veliko Britanijo. Sedem let pozneje končuje svoj doktorski študij na področju organske kemije na Univerzi Oxford. Kemija pa še zdaleč ni edino, kar polni njegov svet. O tem je pripovedoval v pogovoru z Mojco Delač.
Poleti si tudi v oddaji Slovencem po svetu pripovedujemo zgodbe. Tokrat bo svojo predstavila Eli Miklavčič, slikarka, ki je najprej doštudirala geodezijo, potem pa ugotovila, da raje slika in odšla v Nemčijo, kjer živi in ustvarja še danes. Udeleženka likovne kolonije v Mostu na Soči je tokrat prišla na obisk v Slovenijo z drugačnimi načrti in tako je prišla tudi pred mikrofon našega radia.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Poletje prinaša čas za daljše zgodbe in v tokratni oddaji Slovencem po svetu smo za vas pripravili dve prav taki. Obe sta povezani z ameriškim kontinentom – ena z Mehiko in druga z ZDA. V prvi boste lahko poslušali fotografa Jaka Vinška, ki že vrsto let živi in ustvarja v New Yorku, v drugi pa Barbaro Čuk, redovnico frančiškank Marijinih misijonark, ki je obiskala Slovenijo, zdaj pa se vrača nazaj v Mehiko.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
S slovenskim podjetnikom Andrejem Vasletom, ki že dve desetletji živi v Braziliji, smo se pogovarjali o razmerah v tej južnoameriški državi v času pandemije, pa tudi o njegovem doživljanju Brazilije ter poslovnih izzivih in izkušnjah. Objavljamo tudi zgodbo potomke slovenskih izseljencev na Švedskem Suzane Macuh, ki je kljub temu, da pripada že tretji generaciji Slovencev na Severu Evrope, zelo lepo ohranila slovenski jezik in aktivno sodeluje tudi v tamkajšnji slovenski skupnosti. Na kratko pa se ustavljamo tudi pri slovenskih rojakih v Beogradu in s pomočjo predsednika društva Sava Saše Verbiča predstavljamo virtualno razstavo o znamenitih Slovencih v srbski prestolnici, ki je svoje mesto zaradi pandemije našla na spletu in tudi v tej obliki požela veliko pozornosti.
Tokratna oddaja Slovencem po svetu prinaša veliko aktualnih novic in zgodbe, ki jim je vedno znova dobro prisluhniti. Izvedeli boste, zakaj letos ne bo tradicionalnega srečanja Dobrodošli doma, kako se bodo odvijale poletne šole slovenskega jezika, kaj počne Slovenka v Mehiki in kako epidemijo koronavirusa doživljajo Slovenci na Finskem.
Neveljaven email naslov