Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na našem tokratnem potovanju med Slovenci po sosednjih državah smo zavili v Kanalsko dolino, na skrajni sever Furlanije Julijske krajine. Predsednica tamkajšnjega Slovenskega kulturnega središča Planika Nataša Gliha Komac opozarja, da bi morala Slovenija aktivneje pomagati pri pouku slovenskega jezika in delovanju samega društva. Lokalne oblasti podpirajo uvedbo pouka slovenskega jezika na vseh stopnjah, vendar bi morale svoje storiti tudi deželne oblasti in pristojni za slovensko šolstvo, pravi Nataša Gliha Komac, znanstvena sodelavka in raziskovalka na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša:
“Mislim, da lahko mirno povemo, da je za letošnje leto država Slovenija namenila delovanju SKS Planika 1900 evrov in ta sredstva so namenjena za rednemu delovanju (pouk slovenščine, glasbena šola). Seveda dobimo tudi neko podporo dežele, pri čemer se ta sredstva vedno izplačujejo za nazaj. Tako, da za letošnje leto niti ne vemo, kaj se bo zgodilo. Poleg tega se je tudi financiranje na italijanski strani trenutno spremenilo in če tu ne bi bilo iznajdljivosti, prijavljanja na različne projekte, predvsem pa predanosti in veliko, veliko prostovoljnega dela, je vprašanje, koliko in kako bi središče lahko sploh preživelo.”
In še konkreten primer, na katerega opozarja predsednica SKS Planika; lani je društvo obogatilo svojo knjižnico s ker 6000 enotami, podarjeno dediščino etnologa, profesorja Janeza Dolenca, toda zaradi pomanjkanja denarja trenutno ne vedo, kako nakupiti knjižne police, da bi lahko knjižnico ustrezno opremili. Daljši pogovor z Natašo Gliha Komac lahko poslušate v tokratni oddaji, na spletni strani SKS Planika Kanalska dolina pa si lahko ogledate dejavnosti društva in njihove projekte.
Kakšna pa bo prihodnost Novic, osrednjega tednika koroških Slovencev? Sodeč po informacijah iz Celovca obeti niso dobri. Denarja za nemoteno izhajanje tega časnika bo kmalu zmanjkalo, zato so se morali pristojni zateči k drastičnim ukrepom. Podpredsednik Narodnega sveta koroških Slovencev Nanti Olip in predsednik Zveze slovenskih organizacij Marjan Šturm sta morala, pojasnjuje Olip, odpustiti urednike:
“Ko smo naredili temeljito finančno analizo in napoved za letos, smo ugotovili, da lahko Novice izhajajo le še do junija oziroma do zgodnje jeseni. Na osnovi tega sva morala z Marjanom Šturmom upoštevati delovno pravne predpise. To pomeni odpustitev urednikov v določenih rokih. V vsakem drugem primeru bi ravnala zelo malomarno in to je pri nas tudi kaznivo. Zato sva to morala storiti, saj druge izbire ni bilo.”
Nanti Olip in Marjan Šturm sta s težavami seznanila tudi ministra pristojnega za Slovence v zamejstvu Gorazda Žmavca. Koroški Slovenci upajo, da se bo minister sestal z avstrijski ministrom za kulturo in medije Josefom Ostermayerjem. Ob 60. obletnici sprejetja takoimenovane avstrijske državne pogodbe, ki v 7. členu določa tudi obvezo Avstrije, da poskrbi za izhajanje časopisa v slovenščini, je čas, pravi Nanti Olip, da bi začela država tudi dejansko izpolnjevati to določbo.
Tudi poslovanje študentskega doma Korotan na Dunaju ni spodbudno. Leta 2009 je država celovški Mohorjevi zanj plačala več kot 5 milijonov in pol evrov, upravljanje pa nato prenesla na Slovenski državni holding (SDH). Leta 2013 je imel Korotan 260.000 evrov izgube in na SDH se, pravi vodja oddelka upravljanja Nada Drobne Popovič, intenzivno ukvarjajo s tem. Tekoče poslovanje je pozitivno, težavo pa predstavlja amortizacija, opozarja. Pomembno je, da se da domu dodatna vsebina in da se poveže z drugimi slovenskimi ustanovami na Dunaju. Več bodo morala naredila tudi pristojna ministrstva, v prvi vrsti ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, saj gre za študentski dom, ki bi lahko bil upravičen tudi do subvencij, tako kot so tovrstni domovi v Sloveniji. O prihodnji viziji delovanja Korotana lahko več slišite v tokratni oddaji.
Gostimo tudi zagrebško Slovenko Nado Rapotec Rogulj, upokojeno nevropsihiatrinjo, ki se med drugim spominja svojih mladih let in rojakov, ki so prihajali na obisk k njeni zelo zanimivi in dejavni družini. Oče Fran Rapotec, pravnik in glasbenik, ki je govoril 9 jezikov, je izviral iz zavedne primorske slovenske družine. Glasbi, za katero se je navdušil v dijaških letih v pazinski gimnaziji, pa je ostal zvest vse življenje. Njihov zagrebški dom je bil vrsto let shajališče slovenskih intelektualcev in umetnikov tudi po zaslugi soproge Marije Mohorčič Rapotec, prav tako slovenskih korenin. Predana alpinistka je skupaj s sestro postala prva Jugoslovanka na vrhu Matterhorna, po poroki pa je plezanje opustila in se posvetila družini. Na odraščanje v okolju, bogatem z glasbo in literaturo, ima lepe spomine tudi njuna hčerka, Nada Rapotec Rogulj, ki nadaljuje družinsko tradicijo smučanja in planinarjenja, razmišlja pa tudi o vključitvi v pevski zbor slovenskega društva:
“Slovenščina nas spremlja celo življenje. Čeprav nismo nikoli tam živeli, imamo občutek, da smo Slovenci. Ta občutek so nam vcepili starši.”
Izvrstni slovenščini Nade Rapotec Rogulj in spominom na znane Slovence v Zagrebu lahko prisluhnete v tokratnih Sotočjih. Vabimo pa vas tudi v Monošter na ogled razstave o zvonikih na stičišču treh dežel: Madžarske, Slovenije, Avstrije.
868 epizod
Enourna oddaja, ki je na sporedu vsak ponedeljek ob 20.00, je namenjena vsem, ki želijo biti obveščeni o dogajanjih v našem zamejstvu. Torej Slovencem, ki živijo v sosednjih državah, tistim, ki jih zanima tako imenovan slovenski etnični prostor in na sploh naša skupinska identiteta. Oddaja je mozaičnega tipa. V prvem delu namenjamo največ pozornosti političnim dogajanjem, v drugem delu pa skušamo poslušalstvu približati kraje, kjer živijo naši rojaki, zanimive osebnosti in utrinke iz življenja manjšinskih skupnosti. Sicer pa se v oddaji lotevamo tudi tem, ki so povezane z drugimi manjšinami v Evropi in svetu in jih skušamo vključevati v naš okvir. Prepričani smo, da varstvo manjšin ni le del nacionalne politike ampak tudi širše varovanja človekovih individualnih in kolektivnih pravic. Pripravlja: Mateja Železnikar.
Na našem tokratnem potovanju med Slovenci po sosednjih državah smo zavili v Kanalsko dolino, na skrajni sever Furlanije Julijske krajine. Predsednica tamkajšnjega Slovenskega kulturnega središča Planika Nataša Gliha Komac opozarja, da bi morala Slovenija aktivneje pomagati pri pouku slovenskega jezika in delovanju samega društva. Lokalne oblasti podpirajo uvedbo pouka slovenskega jezika na vseh stopnjah, vendar bi morale svoje storiti tudi deželne oblasti in pristojni za slovensko šolstvo, pravi Nataša Gliha Komac, znanstvena sodelavka in raziskovalka na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša:
“Mislim, da lahko mirno povemo, da je za letošnje leto država Slovenija namenila delovanju SKS Planika 1900 evrov in ta sredstva so namenjena za rednemu delovanju (pouk slovenščine, glasbena šola). Seveda dobimo tudi neko podporo dežele, pri čemer se ta sredstva vedno izplačujejo za nazaj. Tako, da za letošnje leto niti ne vemo, kaj se bo zgodilo. Poleg tega se je tudi financiranje na italijanski strani trenutno spremenilo in če tu ne bi bilo iznajdljivosti, prijavljanja na različne projekte, predvsem pa predanosti in veliko, veliko prostovoljnega dela, je vprašanje, koliko in kako bi središče lahko sploh preživelo.”
In še konkreten primer, na katerega opozarja predsednica SKS Planika; lani je društvo obogatilo svojo knjižnico s ker 6000 enotami, podarjeno dediščino etnologa, profesorja Janeza Dolenca, toda zaradi pomanjkanja denarja trenutno ne vedo, kako nakupiti knjižne police, da bi lahko knjižnico ustrezno opremili. Daljši pogovor z Natašo Gliha Komac lahko poslušate v tokratni oddaji, na spletni strani SKS Planika Kanalska dolina pa si lahko ogledate dejavnosti društva in njihove projekte.
Kakšna pa bo prihodnost Novic, osrednjega tednika koroških Slovencev? Sodeč po informacijah iz Celovca obeti niso dobri. Denarja za nemoteno izhajanje tega časnika bo kmalu zmanjkalo, zato so se morali pristojni zateči k drastičnim ukrepom. Podpredsednik Narodnega sveta koroških Slovencev Nanti Olip in predsednik Zveze slovenskih organizacij Marjan Šturm sta morala, pojasnjuje Olip, odpustiti urednike:
“Ko smo naredili temeljito finančno analizo in napoved za letos, smo ugotovili, da lahko Novice izhajajo le še do junija oziroma do zgodnje jeseni. Na osnovi tega sva morala z Marjanom Šturmom upoštevati delovno pravne predpise. To pomeni odpustitev urednikov v določenih rokih. V vsakem drugem primeru bi ravnala zelo malomarno in to je pri nas tudi kaznivo. Zato sva to morala storiti, saj druge izbire ni bilo.”
Nanti Olip in Marjan Šturm sta s težavami seznanila tudi ministra pristojnega za Slovence v zamejstvu Gorazda Žmavca. Koroški Slovenci upajo, da se bo minister sestal z avstrijski ministrom za kulturo in medije Josefom Ostermayerjem. Ob 60. obletnici sprejetja takoimenovane avstrijske državne pogodbe, ki v 7. členu določa tudi obvezo Avstrije, da poskrbi za izhajanje časopisa v slovenščini, je čas, pravi Nanti Olip, da bi začela država tudi dejansko izpolnjevati to določbo.
Tudi poslovanje študentskega doma Korotan na Dunaju ni spodbudno. Leta 2009 je država celovški Mohorjevi zanj plačala več kot 5 milijonov in pol evrov, upravljanje pa nato prenesla na Slovenski državni holding (SDH). Leta 2013 je imel Korotan 260.000 evrov izgube in na SDH se, pravi vodja oddelka upravljanja Nada Drobne Popovič, intenzivno ukvarjajo s tem. Tekoče poslovanje je pozitivno, težavo pa predstavlja amortizacija, opozarja. Pomembno je, da se da domu dodatna vsebina in da se poveže z drugimi slovenskimi ustanovami na Dunaju. Več bodo morala naredila tudi pristojna ministrstva, v prvi vrsti ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, saj gre za študentski dom, ki bi lahko bil upravičen tudi do subvencij, tako kot so tovrstni domovi v Sloveniji. O prihodnji viziji delovanja Korotana lahko več slišite v tokratni oddaji.
Gostimo tudi zagrebško Slovenko Nado Rapotec Rogulj, upokojeno nevropsihiatrinjo, ki se med drugim spominja svojih mladih let in rojakov, ki so prihajali na obisk k njeni zelo zanimivi in dejavni družini. Oče Fran Rapotec, pravnik in glasbenik, ki je govoril 9 jezikov, je izviral iz zavedne primorske slovenske družine. Glasbi, za katero se je navdušil v dijaških letih v pazinski gimnaziji, pa je ostal zvest vse življenje. Njihov zagrebški dom je bil vrsto let shajališče slovenskih intelektualcev in umetnikov tudi po zaslugi soproge Marije Mohorčič Rapotec, prav tako slovenskih korenin. Predana alpinistka je skupaj s sestro postala prva Jugoslovanka na vrhu Matterhorna, po poroki pa je plezanje opustila in se posvetila družini. Na odraščanje v okolju, bogatem z glasbo in literaturo, ima lepe spomine tudi njuna hčerka, Nada Rapotec Rogulj, ki nadaljuje družinsko tradicijo smučanja in planinarjenja, razmišlja pa tudi o vključitvi v pevski zbor slovenskega društva:
“Slovenščina nas spremlja celo življenje. Čeprav nismo nikoli tam živeli, imamo občutek, da smo Slovenci. Ta občutek so nam vcepili starši.”
Izvrstni slovenščini Nade Rapotec Rogulj in spominom na znane Slovence v Zagrebu lahko prisluhnete v tokratnih Sotočjih. Vabimo pa vas tudi v Monošter na ogled razstave o zvonikih na stičišču treh dežel: Madžarske, Slovenije, Avstrije.
Državna slovenska samouprava, ki zastopa porabske Slovence, bo 20-letnico delovanja praznovala v obnovljenih prostorih. Spodbudno je, pravi njen predsednik Martin Ropoš, da so iz madžarskega proračuna letos dobili približno petino več denarja kot lani. O doseženem v dveh desetletjih pa več pove v tokratnih Sotočjih. Ob bližajoči se 60. obletnici podpisa takoimenovane avstrijske državne pogodbe nas zanima, ali so časi že zreli za nadgradnjo sicer še vedno ne v celoti spoštovanih pravic slovenske manjšine na avstrijskem Koroškem. V oddaji tokrat gostimo rojake s Tržaškega Igorja Spetiča ter brata Aleša in Boruta Plesničarja, mlade arhitekte, ki sodelujejo tudi pri postavitvi slovenskega paviljona na Expu v Milanu. Z rojakinjo z Reke, Martino Cvetković, absolventko doktorskega študija varovanja okolja pa se pogovarjamo o učinkovitem sistemu, ki ga je razvila skupaj z mentorji, za prečiščevanje in dezinfekcijo balastnih voda. Pridružite se rojakom iz sosednjih držav in prisluhnite oddaji Sotočja!
Slovenska kulturno gospodarska zveza, ena od dveh krovnih organizacij Slovencev v Italiji, se želi s spremembami delovanja odzvati na novo, veliko bolj pragmatično politično stvarnost. Kaj to pomeni, nas zanimala v tokratnih Sotočjih. Z novinarko Radia Monošter Margito Mayer Gašpar se pogovarjamo o posledicah hitrega sodobnega življenja. V časih, ko se v družini ves manj pogovarjamo, je težko gojiti slovenski jezik in domače porabsko narečje, pravi dobitnica spominske plakete Avgusta Pavla. Z mlado rojakinjo z Reke Katjo Grubiša se spominjamo njenih slavnih prednikov. Slovenski gledališki par Branka Verdonik Rasberger in Edo Verdonik sta zaznamovala reško gledališče v 50. In 60.letih prejšnjega stoletja. Gostimo pa tudi glasbenika z avstrijske Koroške Tonča Feiniga, ki je pred kratkim skupaj s Klausom Lippitschem izdal zanimiv album z naslovom »Morju nasproti«.
Oddaja je tokrat predvsem v znamenju ohranjanja slovenske besede. Na največji dvojezični osnovni šoli v Porabju, na Gornjem Seniku, smo se na dnevu odprtih vrat pridružili staršem in bodočim učencem. O pouku slovenskega jezika v Gradcu se pogovarjamo z Markom Jernejem, koroškim Slovencem, ki je po končanem študiju ostal na avstrijskem Štajerskem. O ohranjanju maternega jezika spregovorita še dva rojaka z avstrijske Koroške; pesnica Cvetka Lipuš, ki je že pred dvema desetletjema odšla v svet, in Franc Merkač, vsestranski ustvarjalec, ki ga oznaka zamejec, kot pravi, žali. Spoznate lahko rojakinji s Tržaškega Berto Vremec in Ljubo Smotlak, letošnji dobitnici nagrade Nadje Maganja in se nam pridružite na potovanju po zgodovinskih poteh in cestah Gorskega kotarja. Odlična priložnost za čezmejno turistično ponudbo.
Tokrat zaznamujemo 150. obletnico rojstva arhitekta Maksa Fabianija. Rojaki v Furlaniji Julijski krajini, kjer je pomemben arhitekt in urbanist pustil neizbrisen pečat, se mu bodo poklonili z različnimi prireditvami. Kaj so pripravili v Gorici, kjer je med drugim zasnoval Trgovski dom, lahko slišite v Sotočjih. Zanima nas, kaj nastaja na pogorišču Slovenskega znanstvenega inštituta na Dunaju. Z novo ravnateljico Slovenske gimnazije v Celovcu, deželno poslanko, Zalko Kuchling se pogovarjamo o vpisanih za prihodnje šolsko leto. Podatki so spodbudni tako Slovensko gimnazijo v Celovcu kot za dvojezično trgovsko akademijo. Porabje je prvič obiskal tržaški pisatelj in Prešernov nagrajenec Boris Pahor. Obžaluje, da je trajalo tako dolgo, da je prišel k njim. Prešernovim nagrajencem - likovnim umetnikom pa je posvečena razstava slikarske kolonije Izlake Zagorje, ki je ogled v Porabju. V Slovenskem domu Bazovica pa je postavljena razstava likovnih del, ki so nastala v okviru prireditve Sladka Istra. O razstavi in sodelovanju z javnim skladom za kulturne dejavnosti in njegovimi območnimi izpostavami lahko več slišite v Sotočjih.
Po lokalnih in županskih volitvah na avstrijskem Koroškem so tam živeči rojaki lahko zadovoljni. Enotna lista je povečala število občinskih svetnikov, Franc Jožef Smrtnik pa je že v prvem krogu zbral dovolj glasov in ostal župan Železne Kaple. Več o tem v Sotočjih. S 1. julijem bo slovenska glasbena šola na avstrijskem Koroškem postala sestavni del Koroške glasbene šole in njen 28. oddelek. Kaj to pomeni za učence in profesorje, sprašujemo ravnatelja Romana Verdela. »Zadnja uganka« je bila tema tekmovanja s področja vizualne umetnosti in oblikovanja, ki je potekalo na osnovni šoli Pećine na Reki. Nagrajene rešitve so zdaj na ogled v tamkajšnjem Slovenskem domu Bazovica, na otvoritvi razstave pa so nastopili tudi učenci pouka slovenščine. V Furlaniji – Julijski krajini smo si nalili nekaj čistega, sladkega in zelo pitnega vina - prosékarja. Pridružili pa smo se tudi rojakom iz Argentine, ki so s svojo folklorno skupino gostovali pri porabskih Slovencih.
V Sotočjih smo se še enkrat poklonili pred kratkim umrlemu škedenjskemu župniku Dušanu Jakominu, tržaškemu Čedermacu, vsestranskemu kulturnemu ustvarjalcu in narodnemu buditelju. Oddaja je tudi predvolilno obarvana. Na avstrijskem Koroškem je kampanja pred lokalnimi volitvami na vrhuncu. Pod okriljem Enotne liste, ki se predstavlja kot zbirna stranka slovenske narodne skupnosti, se z več kot 600 kandidati za mesta v 22 občinah potegujejo različne občinske volilne liste. Kaj si obetajo in kako kaže njihovim županskim kandidatom, smo se pogovarjali s predsednikom Enotne liste Gabrielom Hribarjem. Rojaki na Hrvaškem so v pričakovanju manjšinskih volitev. Bodo res že konec maja? O tem več v pogovoru z Darkom Šoncem, dosedanjim predstavnikom Slovencev v krovnem hrvaškem svetu za narodne manjšine in Borisom Rejcem, predsednikom reškega sveta slovenske manjšine. Nekaj minut namenjamo maternem jeziku, pridružimo pa se tudi rojakom iz Porabja, ki so obudili različne pustne običaje, marsikje že povsem pozabljene.
14 let po sprejemu zaščitnega zakona so razmere za Slovence v Italiji precej boljše, kot so bile pred letom 2001. Vendar pa spremembe prinašajo tudi nove izzive. Kako se uspešno spopasti z izzivi, dobro vesta Živa Gruden in Vanja Lokar. Za svoj trud in delo v dobro slovenske narodne skupnosti v Italiji sta prejela priznanje Urada za Slovence v zamejstvu in po svetu. Več o njunem delu, zelo pomembnem za ohranitev slovenske besede, lahko slišite v Sotočjih. Priložnost za okrepitev stikov med porabskimi Slovenci in matično državo so čezmejni projekti na lokalni ravni med Mursko Soboto in Monoštrom. Za kakšne projekte gre, nas zanima v tokratni oddaji. Občini sta namreč po več letih vendarle obnovili stike. Skupaj z rojaki z Reke se še enkrat poklonimo Francetu Prešernu ter se pridružimo koroškimi Slovencem na pustovanju v Pliberku in vas ob tem vabimo še na gledališko Tribuno, ki bo letos v znamenju 40-letnice organizirane gledališke dejavnosti koroških Slovencev.
Slovenski kulturni praznik je priložnost, da rojaki v sosednjih državah, ki se trudijo ohranjati slovensko kulturo, svoje dejavnosti in dosežke predstavijo širši javnosti. Sotočja so tako tudi v znamenju pestrega kulturnega dogajanja. V Trstu je praznik povezal športnike in kulturne ustvarjalce. V Monoštru je navdušila glasbenica, ki je priredila prekmurske in porabske ljudske pesmi. Z vodjo Slovenske prosvetne zveze iz Celovca Jankom Mallejem se pogovarjamo o mladih in financiranju kulturne dejavnosti koroških Slovencev. Koliko so deželne in zvezne oblasti v Avstriji dejansko naklonjene kulturi tam živečih Slovencev? Ob predlogu rebalansa letošnjega proračuna, ki Uradu za Slovence v zamejstvu in po svetu jemlje več kot 8 odstotkov prvotno predvidenih sredstev, nas zanima, kdo bo najbolj občutil to varčevanje. Povsem brezplačno pa reški rock glasbeniki, med njimi so tudi Slovenci, Andrej Baša, Ivan Harej in Vincenc Sluga, dvakrat mesečno pripravljajo koncerte in promovirajo ljubezen do rock glasbe, ki je tudi njihov način življenja.
Ker je za rojake v sosednjih državah kulturni praznik zelo pomemben, so se praznovanja že začela. O kulturi, večjezičnosti in literarnem ustvarjanju se v Sotočjih pogovarjamo z Bojanom Ilijem Schnablom, pravnikom, zgodovinarjem in literatom, ki se zadnja leta ukvarja predvsem z Enciklopedijo slovenske kulturne zgodovine na Koroškem. Dvajset let po ustanovitvi in po nekajletnem premoru se odre vrača porabska gledališka skupina Nindrik Indrik. Z novo komedijo bo ob kulturnem prazniku skušala porabski jezik približati širši javnosti. V Sotočjih bomo tokrat spomnili tudi na 2. svetovno vojno in preživele v taborišču Kampor na Rabu. Med zaprtimi so bili večinoma Slovenci, Hrvati in Judje. Rasim Karalič pa je posnel pretresljiv dokumentarni film.
Znanje slovenskega jezika je vse večji adut v Furlaniji julijski krajini, zato ne preseneča dober odziv staršev in obisk informativnih dni na slovenskih šolah. Ali to napoveduje tudi dober vpis? Kako bo z vpisom, če bodo slovenščino uvedli tudi na italijanskih šolah? Odgovore lahko slišite v oddaji. Županja Sakalovcev, porabska Slovenka Valerija Rogan je lani predlagala ureditev dodatnih kolesarskih in pohodnih poti. Je to ena od priložnosti za turistični razvoj občine, nas med drugim zanima. Z doktorjem Vincencem Rajšpom, direktorjem Slovenskega znanstvenega inštituta na Dunaju, ki je v stečaju, se pogovarjamo o odzivu avstrijskih partnerjev na stečaj inštituta. Gre za prvi primer v Avstriji, pravi Rajšp, da je država ustanoviteljica, torej Slovenija, dovolila stečaj znanstvenega inštituta in to na stroške države gostiteljice. V Celovcu smo se poklonili tokratnemu Tischlerjevem nagrajencu, skladatelju in dirigentu s koroško dušo, Lojzetu Lebiču, in na Reki raziskovali, kaj družbi sporočajo digitalni intervencionisti.
Predsednico Furlanije Julijske krajine Deboro Serracchiani je predsednik države Borut Pahor odlikoval, tudi za njeno prihodnje delo, z zlatim redom za zasluge. In tudi tokrat je odlikovanje nekatere razburilo, drugi pa ga vidijo kot spodbuda za nadaljnjo krepitev dobrih odnosov. Kakšni so dejanski obeti za prihodnost slovenske manjšine v Furlaniji Julijski krajini, bodo tudi v italijanskih šolah uvedli pouk slovenščine? O tem več v tokratni oddaji. Pridružili smo se malčkom v Porabju, ki se učijo slovenščino ob pomoči vzgojiteljice – asistentke iz Murske Sobote. Zanima nas, kakšen je odnos koroških oblasti do kulture. V kulturnem centru univerze v Celovcu so prepričani, da se nadaljuje kulturna politika iz časov, ko so na avstrijskem Koroškem vladali svobodnjaki. Slišite pa lahko tudi zgodbo rojakinje z Reke, 90-letne Ksenije Grabusin. Njen oče je staršem poslal dopisnico s Soške fronte. Kaj je sporočil? Prisluhnite oddaji.
Rojaki v Porabju bodo letos dobili skoraj četrtino več denarja iz madžarskega proračuna kot lani. Zagovornica porabskih Slovencev v madžarskem parlamentu Erika Kölleš Kiss pa v Sotočjih opozarja tudi na druge možnosti financiranja. Da ima manjšina priložnosti dobiti dodaten denar iz skladov evropske unije, so prepričani na Reki, v agenciji EU korak. Letos stavijo na ustanovitev gospodarskega centra. Doktor Danijel Grafenauer, ki raziskuje življenje in delo koroškega Slovenca doktorja Julija Felaherja, nas skozi pripoved o njem popelje po vseh ključnih trenutkih zgodovine koroških Slovencev. Ustavimo pa se tudi pri rojakih iz Videmske pokrajine, ki konec novoletnih praznikov tradicionalno pripravijo Dan emigranta. Prireditev je bila nekoč namenjena rojakom, ki so se izselili v svet. Po več kot pol stoletja je to priložnost za predstavitev življenja in dela rojakov v Benečiji in opozorila na aktualne težave.
Prva oddaja v novem letu je precej zgodovinsko obarvana. Z Vilijem Prinčičem, rojakom z Goriške, se pogovarjamo o usodi slovenskih beguncev med 1. svetovno vojno. Predstavljamo pred 120 leti rojenega doktorja Julija Felaherja, rojaka z avstrijske Koroške, ustanovitelja Kluba koroških Slovencev. Z rojakinjo z avstrijske Štajerske Susanno Weitlaner se pogovarjamo tudi o Slovencih, ki v vse večjem številu prihajajo s trebuhom za kruhom na Štajersko. Spremljajo kulturno dogajanje med tam živečimi rojaki? V oddaji gostimo doktorico Marijo Riman z Reke, upokojeno profesorico, muzikologinjo, ki je ljubezen do znanstvenega raziskovanja prenesla tudi na svoji hčerki. V Porabju pa smo se pridružili Veselim pajdašem, gledališki skupini iz Števanovcev, ki je tik pred koncem leta pripravila premiero nove gledališke igre.
Zadnja letošnja Sotočja zaznamujejo rojaki, ki z optimizmom zrejo v leto 2015. Gostimo Franca Jožefa Smrtnika, župana Železne Kaple, občine, ki se lahko pohvali z inovativno in zelo uspešno politiko varovanja okolja. Kako inovativni bodo koroški Slovenci na lokalnih volitvah pomladi prihodnje leto? Tudi o tem v pogovoru z županom Železne Kaple. Porabski Slovenec Gabor Ropoš je bil že tretjič zapored izvoljen za župana Gornjega Senika, nagrajen pa je bil tudi kot podjetnik. Kakšno prihodnost napoveduje rojakom na Madžarskem? S političnim analitikom Davorjem Gjenerom ocenjujemo odnos hrvaških oblasti do tam živečih narodnih skupnosti. Zakonodaja je dobra, toda praksa pogosto pokaže temnejše plati, pravi Gjenero. Vabimo vas tudi na obisk k rojakom v Kanalsko dolino in skupaj z Alino Carli, urednico mladinske revije Galeb, zaznamujemo 6 desetletij izhajanja te revije.
Kako o svoji prihodnosti razmišljajo mladi rojaki v Furlaniji Julijski krajini? Razočarani, ker jih v matični domovini ne poznajo in prepoznajo, opozarjajo tudi na pomen sodelovanja. Več o tem lahko slišite v Sotočjih. Ustavili smo se v Trstu na praznovanju 50-letnice Kulturnega doma, ene osrednjih slovenskih kulturnih ustanov in na Reki v društvu Bazovica, kjer so se na prednovoletnem srečanju zbrali tam živeči rojaki. Gostimo biatlonko, koroško Slovenko, Dunjo Zdovc, ki je na Pokljuki osvojila prve točke v sprintu za svetovni pokal. S koroško Slovenko Micko Opetnik, predsednico kulturnega društva Šmihel, se pogovarjamo o pomenu lutkovne in gledališke dejavnosti. Predstavljamo pa tudi knjižne darove, ki so jih za svoje bralce tokrat pripravile zamejske založbe in organizacije.
V Furlaniji Julijski krajini so zelo hitro sprejeli reformo krajevnih uprav. Bodo manjše občine z večinsko slovenskim prebivalstvom vendarle lahko ohranile svojo avtonomijo? Odgovor iščemo v tokratni oddaji. O svoji prihodnosti razmišljajo mladi rojaki v Italiji, nekdanja ravnateljica dvojezičnega šolskega centra v Špetru pa se spominja tudi začetkov šole pred 30 leti. V Budimpešti so podelili priznanja za kulturno udejstvovanje na narodnostnem področju. Kako je z razmerami na Madžarskem zadovoljna dobitnica priznanja, porabska Slovenka, urednica Marijana Sukič? O tem lahko več slišite v tokratni oddaji. Z nagrajenim prevajalcem, pesnikom Fabjanom Hafnerjem se pogovarjamo o slovenščini na avstrijskem Koroškem danes, na prednovoletnem sprejemu pa smo se pridružili rojakom v Lovranu.
Usoda Primorskega dnevnika, osrednjega časopisa Slovencev na Tržaškem, je še vedno negotova. V reševanje se bo vključila slovenska vlada, je v okviru obiska v Trstu zagotovil premier Miro Cerar. Več o tem v Sotočjih. Zbor Zbirk je čezmejni slovensko italijanski projekt, namenjen ovrednotenju krajevne kulturne dediščine in njeni ohranitvi tudi v Benečiji in Reziji. V Porabju pa skuša družina Hanžek obuditi tradicijo luščenja bučnih semen, ki je nekoč krajšalo dolge zimske večere. O zaščiti slovenske kulturne dediščine podrobneje v tokratni oddaji. Skupaj z rojaki iz Zagreba bomo praznovali 85-letnico delovanja kulturno prosvetnega društva Slovenski dom in se ustavili še na slovenskem konzulatu v Celovcu ter se skozi okno umetnosti zazrli k sosedu.
Na uradnem obisku v Sloveniji se je mudila predsednica avstrijskega zveznega sveta Ana Blatnik. Kako svoj materni jezik – slovenščino - usklajuje z avstrijskim protokolom, lahko slišite v tokratni oddaji. Kako narediti korak naprej, k boljšemu pouku slovenskega jezika,pa so ugotavljali predstavniki slovenskega ministrstva za izobraževanje in zavoda za šolstvo, ki so obiskali porabski dvojezični osnovni šoli. Da večje zanimanje za slovenski jezik še ne pomeni pogostejše javne rabe, ugotavljajo raziskovalci v Furlaniji Julijski krajini. V oddaji se tokrat ustavimo še v vasici Črni vrh v Benečiji, kjer skušajo privabiti obiskovalce z muzejem. Gostimo pa tudi Agato Klinar Medakovič. Tajnica sveta slovenske manjšine v mestu Zagreb je ena od stebrov tam živeče skupnosti rojakov.
V Sotočjih se tokrat ustavimo v tržaškem občinskem svetu, kjer se je razprava vrnila v čase hladne vojne. Razlog so bila različna tolmačenja, kdo je osvobodil Trst. Iztok Furlanič, ki je javno trdil, da so ga osvobodili partizani, je skoraj izgubil predsedniško mesto. V zgodovino in sedanjost Beneške Slovenije se ozira arhitektka Donatella Ruttar. Porabski Slovenec Čaba Bartakovič Časar, ki je bil na nedavnih lokalnih volitvah izvoljen za župana Števanovcev, pa spregovori tudi o svojih načrtih na mestu župana. Ključna beseda je razvoj. Dijak srednje glasbene šole na Reki Daniel Šimek je osrednji član letos oblikovane glasbene skupine v društvu Bazovica. Harmonikar, ki je dobil vrsto nagrad in priznanj, je pred kratkim je navdušil s koncertom na domačem Grobniku. Tudi njega lahko spoznate v tokratni oddaji.
Slovence v V Furlaniji Julijski krajini razburja predlog reforme krajevnih uprav. Deželna reforma bi, če bodo obveljale predlagane rešitve, najbolj prizadela prav manjše občine z večinskim slovenskim prebivalstvom. O predlaganih spremembah, morebitnih posledica in namerah matične države, več v Sotočjih. Prisluhnete lahko tudi nastopajočim na 31. festivalu beneških pesmi in se nam pridružite na tržnici SAK-a v Celovcu. Na ustanovni seji so se zbrali novo izvoljeni člani državne slovenske samouprave na Madžarskem. Kdo jih bo vodil naslednji pet let, lahko slišite v oddaji. "Pulj je tudi moje mesto" je naslov razstave, s katero so se rojaki v Istri še enkrat poklonili znanemu istrskemu fotografu Alojzu Orlu. O življenju in delu umetnika, znanega tudi po eksperimentalni fotografiji, več v Sotočjih.
Neveljaven email naslov