Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Že 40 let mineva od enega največjih uspehov slovenskega športa za katerega je bila zaslužna Mima Jaušovec
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Tistega popoldneva, 23. maja 1977, je prišel njen največji trenutek. V finalu Roland Garrosa je s 6:2, 6:7 in 6:1 premagala Romunko Florento Mihai. Za zmago je prejela le 5.000 mark, saj takrat še niso delili podobnih nagrad kot v zadnjih letih, ko zmagovalke grand slamov prejmejo preko 2 milijona evrov.
“Ko enkrat osvojiš tak turnir, si v zgodovino zapisan z zlatimi črkami. Še 40 let kasneje uživam privilegije in to vsakič, ko obiščem OP Francije.”
Leto kasneje se je ponovno uspela prebiti v finale, kjer je izgubila proti dolgoletni partnerki v igri dvojic Romunki Virginiji Ružiči.
Mima je zadolžena tudi za enega največjih skalpov v zgodovini tenisa, saj je edina teniška igralka, ki je eno največjih igralk v belem športu vseh časov, Martino Navratilovo v Wimbledonu na travnati podlagi uspela izločiti že v prvem krogu. Navratilova velja za popolno igralko na tej podlagi, saj je v Wimbledonu v vseh konkurencah (posameznice, dvojice in mešane dvojice) uspela turnir dobiti kar dvajsetkrat!
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Že 40 let mineva od enega največjih uspehov slovenskega športa za katerega je bila zaslužna Mima Jaušovec
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Tistega popoldneva, 23. maja 1977, je prišel njen največji trenutek. V finalu Roland Garrosa je s 6:2, 6:7 in 6:1 premagala Romunko Florento Mihai. Za zmago je prejela le 5.000 mark, saj takrat še niso delili podobnih nagrad kot v zadnjih letih, ko zmagovalke grand slamov prejmejo preko 2 milijona evrov.
“Ko enkrat osvojiš tak turnir, si v zgodovino zapisan z zlatimi črkami. Še 40 let kasneje uživam privilegije in to vsakič, ko obiščem OP Francije.”
Leto kasneje se je ponovno uspela prebiti v finale, kjer je izgubila proti dolgoletni partnerki v igri dvojic Romunki Virginiji Ružiči.
Mima je zadolžena tudi za enega največjih skalpov v zgodovini tenisa, saj je edina teniška igralka, ki je eno največjih igralk v belem športu vseh časov, Martino Navratilovo v Wimbledonu na travnati podlagi uspela izločiti že v prvem krogu. Navratilova velja za popolno igralko na tej podlagi, saj je v Wimbledonu v vseh konkurencah (posameznice, dvojice in mešane dvojice) uspela turnir dobiti kar dvajsetkrat!
V luči 70-letnice, ki smo jo letos praznovali v športnem uredništvu Radia Slovenija, vam ponujamo zbir zanimivih zgodb, ki so del naše bogate zgodovine. To so zakulisne štorije, ki smo si jih pripovedovali znotraj uredništva in vsaj sprva niso bile za v javnost – zdaj, z večje časovne distance, pa so – navsezadnje tudi zaradi tega, ker osrednji akterji lažje o njih govorijo, tudi za širši krog ljudi. O epskih popotovanjih z legendo športne redakcije Francijem Pavšerjem, o lažnem alarmu podtaknjene bombe med prireditvijo Športnik poletja, o tehniku, ki je sredi olimpijskih iger prevzel vlogo novinarja, tu pa tam pa tudi o kakšnem spodrsljaju.
Slovenska ženska smučarska reprezentanca je v Sankt Moritzu prišla do najboljšega letošnjega ekipnega rezultata. Na paralelnem slalomu so nastopile tri smučarke, Meta Hrovat je osvojila 4., Ana Bucik 8., Maruša Ferk pa 26. mesto.
V Teksasu sta se v noči na nedeljo v severnoameriški košarkarski ligi pomerila Dallas in Miami. Slednji je igral brez Gorana Dragića, zaradi poškodbe dimelj. Bolj odmevna pa je poškodba Luke Dončića, ki si je zvil desni gleženj v samem začetku tekme.
Močan veter je grozil ženskemu delu smučarske karavane v Sankt Moritzu, toda na koncu se je s slovenskega zornega kota pokazalo, da je bilo vreme še najmanjša težava. Rezultatska kriza pri najboljši slovenski smučarki zadnjih treh sezon se je še poglobila - Ilka Štuhec danes na superveleslalomu po nizu napak ni prišla niti med dobitnice točk. Več s prizorišča Igor Tominec.
Benjamin Pratnemer bo v petek nastopil na svetovnem prvenstvu v klasičnem pikadu v Londonu. O doslej prehojeni poti v svetu pikada, nastopanju doma in v tujini, meji med amaterizmom in profesionalizmom, razvoju pikada ter pričakovanjih pred svetovnim prvenstvom se je z njim pogovarjal Jože Pepevnik.
Benjamin Pratnemer bo v petek nastopil na svetovnem prvenstvu v klasičnem pikadu v Londonu. O doslej prehojeni poti v svetu pikada, nastopanju doma in v tujini, meji med amaterizmom in profesionalizmom, razvoju pikada ter pričakovanjih pred svetovnim prvenstvom se je z njim pogovarjal Jože Pepevnik.
Na uvodni tekmi smučarskih skakalcev v Wisli na Poljskem je Anže Lanišek osvojil drugo mesto, boljši je bil le Norvežan Daniel Andre Tande. Slovenski uspeh je s šestim mestom dopolnil še Timi Zajc, Peter Prevc je bil 15.
Eno finančno najmočnejših moštev na najvišji ravni Bahrain – Merida, ki ima močan slovenski pridih, saj je zanj letos dirkalo kar šest slovenskih poklicnih kolesarjev, pa tudi v organizacijskih vrstah deluje kar nekaj Slovencev, si bo v naslednji sezoni še utrdilo svoj status med najbogatejšimi. V moštvo namreč vstopa avtomobilska znamka McLaren, tako da bodo 9. decembra prav na sedežu te avtomobilske tovarne v Wokingu v Angliji predstavili prenovljeno moštvo Bahrain –McLaren. O tem mešanju in spajanju blagovnih znamk iz različnih športov so predstavniki moštva govorili tudi na nedavno končani konferenci Sporto o trženju in pokroviteljstvih v športu v Portorožu.
Prihodnji konec tedna se bo v Wisli na Poljskem začela 41. sezona svetovnega pokala v smučarskih skokih. Na prvo postajo sezone bo odšlo sedem slovenskih skakalcev, v soboto bo na sporedu ekipna, v nedeljo pa pšosamična tekma.
17.11.1999 je slovenska nogometna reprezentanca v Kijevu prišla do vstopnice za evropsko prvenstvo, ki sta ga naslednje leto gostili Nizozemska in Belgija.
Na Poljskem se je zaključila tridnevna svetovna konferenca o dopingu v športu. Svetovna protidopinška agencija WADA je sprejela prenovljen svetovni protidopinški kodeks in izbrala novega predsednika. O organizaciji in njeni prihodnosti več direktor slovenske antidopinške organizacije Jani Dvoršak.
Pogovor z vodjo slovenske delegacije za olimpijske igre leta 2020 v Tokiu, ki v tem mesecu praznuje 80 let. Mineva 55 let od zlate kolajne na olimpijskih igrah v Tokiu, saj so takrat igre potekale v mesecu oktobru.
V nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
Po uradnih statistikah je bil prvi večni hokejski derbi odigran novembra 1954, mi pa se bomo vrnili na začetek samostojnosti. Na Gorenjskem se še posebej radi spominjajo prvih treh sezon v samostojni Sloveniji, ko so trikrat zaporedoma dobili sedmo finalno tekmo v Tivoliju. Leta 1993 sta bila med glavnimi akterji tudi kapetan Olimpije Igor Beribak in Matjaž Kopitar v dresu Jesenic, ki sta igrala tudi na današnji tekmi legend. Ta se je končala s prijateljskim izidom 3:3. Spomine na derbije sta v Tivoliju obujala z Markom Pangercem in Tomažem Langerholzem.
Zapuščina Marcela Hirscherja je izjemna: 67 zmag v svetovnem pokalu, dva naslova olimpijskega prvaka, sedem zlatih kolajn na svetovnih prvenstvih.
V Celju sta se z rokometno simfonijo od igralske kariere poslovila Uroš Zorman in Luka Žvižej. S športnikoma, ki sta močno zaznamovala slovenski klubski in reprezentančni rokomet se je pogovarjal Dare Rupar.
Slovenija bo v naslednjih štirih letih med nosilci promocije zimskih športov na svetovni ravni. Marca 2020 bo v Planici svetovno prvenstvo v smučarskih poletih, leta 2021 Pokljuka gosti svetovno prvenstvo v biatlonu, dve leti kasneje pa bo v Planici še svetovno prvenstvo v nordijskem smučanju.
Neveljaven email naslov