Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Že 40 let mineva od enega največjih uspehov slovenskega športa za katerega je bila zaslužna Mima Jaušovec
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Tistega popoldneva, 23. maja 1977, je prišel njen največji trenutek. V finalu Roland Garrosa je s 6:2, 6:7 in 6:1 premagala Romunko Florento Mihai. Za zmago je prejela le 5.000 mark, saj takrat še niso delili podobnih nagrad kot v zadnjih letih, ko zmagovalke grand slamov prejmejo preko 2 milijona evrov.
“Ko enkrat osvojiš tak turnir, si v zgodovino zapisan z zlatimi črkami. Še 40 let kasneje uživam privilegije in to vsakič, ko obiščem OP Francije.”
Leto kasneje se je ponovno uspela prebiti v finale, kjer je izgubila proti dolgoletni partnerki v igri dvojic Romunki Virginiji Ružiči.
Mima je zadolžena tudi za enega največjih skalpov v zgodovini tenisa, saj je edina teniška igralka, ki je eno največjih igralk v belem športu vseh časov, Martino Navratilovo v Wimbledonu na travnati podlagi uspela izločiti že v prvem krogu. Navratilova velja za popolno igralko na tej podlagi, saj je v Wimbledonu v vseh konkurencah (posameznice, dvojice in mešane dvojice) uspela turnir dobiti kar dvajsetkrat!
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Že 40 let mineva od enega največjih uspehov slovenskega športa za katerega je bila zaslužna Mima Jaušovec
Mima Jaušovec je vse prevečkrat spregledana kot ena največjih športnih osebnosti v slovenskem in jugoslovanskem športu, saj ji je leta 1977 na teniškem OP Francije uspelo zmagati in se z zlatimi črkami vpisati v zgodovino teniške igre.
Tistega popoldneva, 23. maja 1977, je prišel njen največji trenutek. V finalu Roland Garrosa je s 6:2, 6:7 in 6:1 premagala Romunko Florento Mihai. Za zmago je prejela le 5.000 mark, saj takrat še niso delili podobnih nagrad kot v zadnjih letih, ko zmagovalke grand slamov prejmejo preko 2 milijona evrov.
“Ko enkrat osvojiš tak turnir, si v zgodovino zapisan z zlatimi črkami. Še 40 let kasneje uživam privilegije in to vsakič, ko obiščem OP Francije.”
Leto kasneje se je ponovno uspela prebiti v finale, kjer je izgubila proti dolgoletni partnerki v igri dvojic Romunki Virginiji Ružiči.
Mima je zadolžena tudi za enega največjih skalpov v zgodovini tenisa, saj je edina teniška igralka, ki je eno največjih igralk v belem športu vseh časov, Martino Navratilovo v Wimbledonu na travnati podlagi uspela izločiti že v prvem krogu. Navratilova velja za popolno igralko na tej podlagi, saj je v Wimbledonu v vseh konkurencah (posameznice, dvojice in mešane dvojice) uspela turnir dobiti kar dvajsetkrat!
V nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
Vtisi glavnih akterjev po letošnji največji jadralski prireditvi na svetu - Barkolani.
V nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
Kolesarska sezona se je na najvišji ravni začela sredi januarja v Avstraliji, končala pa se bo čez dober teden na Kitajskem. Tisti klasični del kolesarskega dogajanja na najvišji ravni se je, tako kot običajno, tudi tokrat končal z dirko odpadlega listja po Lombardiji.
V nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
Na svetovnem prvenstvu v Dohi v oči bode skromen obisk umetno ohlajenega stadiona Khalifa. Katarci so se z organizacijo prvenstva sicer zelo potrudili, a očitno vendarle niso takšni atletski navdušenci, razen, kadar tekmuje kdo od domačih tekmovalcev.
Po izjemnem nedeljskem finalu Wimbledona, so mnogi v Umagu obujali spomine na znameniti finale leta 2001. Goran Ivaniševič je takrat osvojil svoj edini grand slam. Premagal je Avstralca Patricka Rafterja. Igralca sta se sinoči pomerila v ekshibicijskem dvoboju, Patrick Rafter pa je v posebnem pogovoru za Val 202 in časnik Delo spregovoril o svojem umirjenem življenju po koncu kariere, da so se mu tisti dan razblinile sanje, a se v največji meri rad spominja finala in tudi o igri servis-volej, ki je po koncu njegove športne poti skoraj izginila s teniškega zemljevida. S Patrickom Rafterjem se je ob jadranski obali pogovarjal Luka Petrič.
V Nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
V Nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
V Nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
V Nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
Jan Oblak se je v ekskluzivnem pogovoru za RTV Sloveija pred tekmo z Latvijo razgovoril o svoji mladosti. Kot najstnik je iz Škofje Loke kolesaril na treninge v Ljubljano, zdaj pa velja za enega najboljših vratarjev na svetu in pridno zbira lovorike.
V Nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
V Nedeljskih športnih popoldnevih smo gostili športnike invalide in njihove zgodbe, osebne in športne.
Športne zanimivosti in odmevi
Na jubilejnem 50. svetovnem prvenstvu v biatlonu, ki te dni poteka v Östersundu, so se predstavili tudi začetniki smučanja. Samiji živijo na Švedskem, Norveškem, Finskem in v Rusiji. Z umetnico in glasbenico Natalie Carrion se je o njenem ljudstvu pogovarjal Aljaž Golčer
Kako smo pospremili zadnjo slovensko zmago v Kranjski gori leta 1999?
Neveljaven email naslov