Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Le načrtno delo in izjemna zagnanost guruja z Lopate Marjana Fabjana in njegovih kolegov judu prinaša velike uspehe
Pred dnevi, nekaj dni po domačem evropskem prvenstvu v strelstvu na Pragerskem, ki našim prirediteljem ni bilo v ponos, je starosta slovenskih olimpijskih odprav v zadnjih letih in dobitnik treh olimpijskih odličij Rajmond Debevec navrgel zelo zanimivo misel. Čeprav bi ga mnogi že radi pospremili na smetišče slovenske športne zgodovine je olimpijski zmagovalec – teh nimamo prav veliko – zanimivo razmišljal, zakaj bi rad še na svoje devete olimpijske igre v Rio de Janeiro.
Seveda bi se bilo lepo pridružiti zgolj dvojici, ki jima je to doslej uspelo, Debevec pa v ospredje v slogu športnika najvišjega kova potisne športni motiv. Ob tem, ko še nima zagotovljene vozovnice za Rio de Janeiro se je pri svojih petih križih pripravljen vrniti k zračni puški, ki jo je v največji meri že v celoti opustil. Trenutno mu namreč le spomladansko evropsko prvenstvo v tej disciplini še odpira pot v Brazilijo. In to zaradi tega, ker si še vedno želi tekmovati in zaključuje, da le če si tam, lahko posežeš po odličnem izidu ali celo medalji. Danes namreč nihče ne ve, kakšno bo razpoloženje prav na tisti tvoj dan nastopa v naslednjem avgustu.
Že nekaj zadnjih mesecev, da ne rečem let, pa se dobro ve, da bodo na prvih igrah pod petimi krogi v južni Ameriki med nosilci slovenske odprave tudi judoisti. Dosežka iz Astane in tudi mnogi drugi v času zadnje olimpijade pričajo o tem. In to ne glede na to, da je lani v Montpellierju z blazin dokončno stopila prvakinja iz Londona Urška Žolnir.
Želja judoistov je šest mest v slovenski odpravi. V Astani smo v običajnih večernih pogovorih večkrat načeli temo iz časov, ko se po Barceloni judo kar 12 let ni prebil zraven. Le načrtno delo in izjemna zagnanost guruja z Lopate Marjana Fabjana in še kopice drugih, je prinesla to kar danes judo pomeni v slovenskih okvirih.
Čeprav je še vedno tudi znotraj discipline prepogosto slišati, da ženska kolajna ne velja toliko kot moška, je to potrebno le preslišati. Ob jadranju z neuničljivim Vasilijem Žbogarjem in krotilcih divjih voda, ki lahko zmagajo v vsaki olimpijski disciplini so zdaj namreč prav judoisti tisti, ki bodo za Rio prevzeli največje breme. Mnogi se sprašujejo ali mu bodo kos.
Mi jim zlahka odgovorimo, če kdo prav oni in seveda Vasko. Konec koncev, zadnje olimpijsko odličje zlatega sijaja iz Londona krasi bivalni prostor judoistke Urške Žolnir. Se pa, tako kot vsak odgovoren športnik, tudi naši dobro zavedajo, da je za tak uspeh potrebno, da je na nebu vse na svojem mestu.
Športniki iz že omenjenih disciplin si zagotovo želijo, da se jim v naslednjih enajstih mesecih pridružijo še drugi, da bo breme bolj porazdeljeno. Saj tu ne moremo mimo besed športnega direktorja nogometašev Maribora Zlatka Zahoviča, ki smo se ga v tem tednu v Astani marsikdaj spomnili. “Da je šport prav pri nas največji revež na Stari celini,” žal vse bolj drži iz dneva v dan in v teh razmerah razmišljati o uspehih v Riu je skorajda predrznost najvišjega razreda.
Zato najmanj pot tja privoščimo Debevcu in mnogim drugim, saj o tem kako bo za Tokijo, ne upa nič reči niti vedeževalka.
Le načrtno delo in izjemna zagnanost guruja z Lopate Marjana Fabjana in njegovih kolegov judu prinaša velike uspehe
Pred dnevi, nekaj dni po domačem evropskem prvenstvu v strelstvu na Pragerskem, ki našim prirediteljem ni bilo v ponos, je starosta slovenskih olimpijskih odprav v zadnjih letih in dobitnik treh olimpijskih odličij Rajmond Debevec navrgel zelo zanimivo misel. Čeprav bi ga mnogi že radi pospremili na smetišče slovenske športne zgodovine je olimpijski zmagovalec – teh nimamo prav veliko – zanimivo razmišljal, zakaj bi rad še na svoje devete olimpijske igre v Rio de Janeiro.
Seveda bi se bilo lepo pridružiti zgolj dvojici, ki jima je to doslej uspelo, Debevec pa v ospredje v slogu športnika najvišjega kova potisne športni motiv. Ob tem, ko še nima zagotovljene vozovnice za Rio de Janeiro se je pri svojih petih križih pripravljen vrniti k zračni puški, ki jo je v največji meri že v celoti opustil. Trenutno mu namreč le spomladansko evropsko prvenstvo v tej disciplini še odpira pot v Brazilijo. In to zaradi tega, ker si še vedno želi tekmovati in zaključuje, da le če si tam, lahko posežeš po odličnem izidu ali celo medalji. Danes namreč nihče ne ve, kakšno bo razpoloženje prav na tisti tvoj dan nastopa v naslednjem avgustu.
Že nekaj zadnjih mesecev, da ne rečem let, pa se dobro ve, da bodo na prvih igrah pod petimi krogi v južni Ameriki med nosilci slovenske odprave tudi judoisti. Dosežka iz Astane in tudi mnogi drugi v času zadnje olimpijade pričajo o tem. In to ne glede na to, da je lani v Montpellierju z blazin dokončno stopila prvakinja iz Londona Urška Žolnir.
Želja judoistov je šest mest v slovenski odpravi. V Astani smo v običajnih večernih pogovorih večkrat načeli temo iz časov, ko se po Barceloni judo kar 12 let ni prebil zraven. Le načrtno delo in izjemna zagnanost guruja z Lopate Marjana Fabjana in še kopice drugih, je prinesla to kar danes judo pomeni v slovenskih okvirih.
Čeprav je še vedno tudi znotraj discipline prepogosto slišati, da ženska kolajna ne velja toliko kot moška, je to potrebno le preslišati. Ob jadranju z neuničljivim Vasilijem Žbogarjem in krotilcih divjih voda, ki lahko zmagajo v vsaki olimpijski disciplini so zdaj namreč prav judoisti tisti, ki bodo za Rio prevzeli največje breme. Mnogi se sprašujejo ali mu bodo kos.
Mi jim zlahka odgovorimo, če kdo prav oni in seveda Vasko. Konec koncev, zadnje olimpijsko odličje zlatega sijaja iz Londona krasi bivalni prostor judoistke Urške Žolnir. Se pa, tako kot vsak odgovoren športnik, tudi naši dobro zavedajo, da je za tak uspeh potrebno, da je na nebu vse na svojem mestu.
Športniki iz že omenjenih disciplin si zagotovo želijo, da se jim v naslednjih enajstih mesecih pridružijo še drugi, da bo breme bolj porazdeljeno. Saj tu ne moremo mimo besed športnega direktorja nogometašev Maribora Zlatka Zahoviča, ki smo se ga v tem tednu v Astani marsikdaj spomnili. “Da je šport prav pri nas največji revež na Stari celini,” žal vse bolj drži iz dneva v dan in v teh razmerah razmišljati o uspehih v Riu je skorajda predrznost najvišjega razreda.
Zato najmanj pot tja privoščimo Debevcu in mnogim drugim, saj o tem kako bo za Tokijo, ne upa nič reči niti vedeževalka.
Smučarski skakalci so se vrnili v združene države Amerike. Zanimivosti, povezane s smučarskimi skoki onstran Atlatnika, ujamete v jutranji športni zgodbi.
Začenja se svetovno prvenstvo v alpskem smučanju. Utrinek s prizorišča v Franciji kjer bodo letos podeljevali snežinke mednarodne smučarske zveze ujamete v jutranji športni zgodbi.
Zadnja postaja svetovnega pokala smučarskih tekačev pred svetovnim prvenstvom v Planici je Dobiaco, kjer se postavljajo temelji za vrhunec sezone. Kakšni so temelji slovenske reprezentance, izveste v športni zgodbi.
Smučarske skakalke in skakalci so zbrani v Willingenu, kjer v tekmovalno zgoščenem koncu tedna nabirajo samozavest pred svetovnim prvenstvom v Planici.
V Stockholmu se je končalo svetovno prvenstvo v rokometu. Slovenska reprezentanca je v eni najtežjih predtekmovalnih skupin izpadal pred četrtfinalom. Razmisleke ob koncu prvenstva ujamete v jutranji športni zgodbi.
še 23 dni nas loči do največjega zimskega športnega dogodka v Sloveniji. Pred svetovnim prvenstvom v Planici ugotavljamo, kakšno pot si utria slovenska nordijska reprezentanca.
Prvi poleti v letošnji sezoni svetovnega pokala smučarskih skakalcev so na Kulmu. Vtise s prizorišča ujamete v jutranji športni razglednici.
Teniške igralke in igralci v Melbournu zaključujejo prvi letošnji grand slam. Zanimivosti ob turnirju v Avstraliji ujamete v jutranji športni zgodbi.
Nočna spektakla v Schladmingu in rekord Michaele Shiffrin so zaznamovali tekme alpskih smučark in smučarjev sredi tega tedna. Utrinek s prizorišča ujamete v jutranji športni zgodbi.
Slovenski rokometaši so odigrali še zadnjo tekmo drugega dela svetovnega prvenstva. Športno razglednico iz Krakova pošilja radijska ekipa na terenu.
Mesec dni pred začetkom svetovnega nordijskega prvenstva v Planici v jutranji športni zgodbi preverimo, kako vrhunec sezone pričakujejo slovenski tekmovalci.
Slovenski rokometaši so proti Španiji odigrali odločilno tekmo drugega dela svetovnega prvenstva za preboj v četrtfinale. Utrinek s prvenstva na Poljskem ujamete v jutru na Valu 202.
Anterselva je zadnja biatlonska postaja svetovnega pokala pred vrhuncem sezone. V pripravah na svetovno prvenstvo samozavest lovi tudi slovenska reprezentanca. Utrinek s prizorišča ujamete v jutranji športni zgodbi.
Začel se je drugi del rokometnega svetovnega prvenstva. V kakšni formi ga je začela slovenska reprezentanca izveste v jutranji športni zgodbi.
Slovenski rokometaši so s tekmo proti Franciji zaokrožili prvi del tekmovanja. V jutranji športni zgodbi ujamete utrinek s Poljske.
Vse bliže je svetovno prvenstvo v alpskem smučanju, ki ponuja enega izmed vrhuncev letošnje zime. Med najboljše se je z menjavo opremljevalca vrnila tudi Ilka Štuhec, za katero so tekme v St. Antonu.
Slovenska reprezentanca je na svetovnem prvenstvu v rokometu odigrala drugo, zelo pomembno tekmo predtekmovanja v želji po preboju v četrtfinale prvenstva. Utrinek iz Katowic ujamete v jutranji športni zgodbi.
Zakopane so tradicionalno eno najbolj obiskanih prizorišč skakalnih tekem za svetovni pokal. Utrinek iz Poljske ujamete v jutranji športni zgodbi.
Slovenska rokometna reprezentanca je odigrala uvodno tekmo svetovnega prvenstva proti Savdski Arabiji. Utrinek po prvih tekmah v Katowicah ujamete v jutranji športni zgodbi.
Neveljaven email naslov