Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Komentar našega poročevalca Francija Pavšerja
Kar neokusno je bilo, ko je sinoči tudi neveščemu očesu opazno najboljši košarkar tega prvenstva Španec Pau Gasol dobil nagrado za najkoristnejšega košarkarja evropskega prvenstva in mu je francosko občinstvo ob tem žvižgalo. Francozi pač ne marajo Špancev, še posebej če so jih ti še enkrat ugnali v izločilnih bojih. Tony Parker v končnicah prvenstev še nikoli ni premagal Paua Gasola. Ta je bil razred zase, kot da ne bi imel 35 let ter desetletja in pol naporne vrhunske košarke za seboj! Mlajši ga še ne zmorejo izpodriniti.
Za nami je prvenstvo z novim formatom, prvič v štirih različnih državah – to je bil dobesedno zadetek v polno, kajti tudi dvorane so bile bolj polne. In že od prvega dne je bilo prvenstvo v največjih arenah držav in ne v razširjenih telovadnicah.
Od tega smo imeli nekaj tudi Slovenci – prvi del v Zagrebu je bil na dosegu roke, tam je bilo na petih tekmah skupaj približno 20 tisoč navijačev. Slovensko košarkarsko zvezo mika, da bi bil čez dve leti košček evropskega prvenstva spet tudi pri nas. Zanimivo, da predsednik Košarkarske zveze Slovenije hkrati priznava, da se je tri leta pred domačim prvenstvom leta 2013 naša zveza bolj kot s košarko ukvarjala s prvenstvom, zaradi česar je trpel razvoj tega športa pri nas.
Prvenstvo ima tudi nov tekmovalni format – še pred šestimi leti se je začelo s 16 državami, zdaj pa s 24. Najboljših 16 pa nadaljuje v pospešenem ritmu – že en poraz je poguben. Kar je manj pravično, Slovenija je to okusila, ker je v družbi šestnajsterice tokrat odigrala le eno, usodno tekmo – in ne več vsega prvenstva kot v prejšnjih izvedbah.
Zame osebno pa je bilo na prvenstvu najbolje, da mi niti enkrat na vhodu v dvorano ni bilo treba na paranoičnih varnostnih kontrolah odpirati torbe, metati stran plastenk vode, razlagati, kaj je reporterska oprema, sezuvati čevljev in pošiljati stvari skozi rentgen. V zadnjih letih se je to umirilo. Pa se ne počutim nič manj varnega.
Komentar našega poročevalca Francija Pavšerja
Kar neokusno je bilo, ko je sinoči tudi neveščemu očesu opazno najboljši košarkar tega prvenstva Španec Pau Gasol dobil nagrado za najkoristnejšega košarkarja evropskega prvenstva in mu je francosko občinstvo ob tem žvižgalo. Francozi pač ne marajo Špancev, še posebej če so jih ti še enkrat ugnali v izločilnih bojih. Tony Parker v končnicah prvenstev še nikoli ni premagal Paua Gasola. Ta je bil razred zase, kot da ne bi imel 35 let ter desetletja in pol naporne vrhunske košarke za seboj! Mlajši ga še ne zmorejo izpodriniti.
Za nami je prvenstvo z novim formatom, prvič v štirih različnih državah – to je bil dobesedno zadetek v polno, kajti tudi dvorane so bile bolj polne. In že od prvega dne je bilo prvenstvo v največjih arenah držav in ne v razširjenih telovadnicah.
Od tega smo imeli nekaj tudi Slovenci – prvi del v Zagrebu je bil na dosegu roke, tam je bilo na petih tekmah skupaj približno 20 tisoč navijačev. Slovensko košarkarsko zvezo mika, da bi bil čez dve leti košček evropskega prvenstva spet tudi pri nas. Zanimivo, da predsednik Košarkarske zveze Slovenije hkrati priznava, da se je tri leta pred domačim prvenstvom leta 2013 naša zveza bolj kot s košarko ukvarjala s prvenstvom, zaradi česar je trpel razvoj tega športa pri nas.
Prvenstvo ima tudi nov tekmovalni format – še pred šestimi leti se je začelo s 16 državami, zdaj pa s 24. Najboljših 16 pa nadaljuje v pospešenem ritmu – že en poraz je poguben. Kar je manj pravično, Slovenija je to okusila, ker je v družbi šestnajsterice tokrat odigrala le eno, usodno tekmo – in ne več vsega prvenstva kot v prejšnjih izvedbah.
Zame osebno pa je bilo na prvenstvu najbolje, da mi niti enkrat na vhodu v dvorano ni bilo treba na paranoičnih varnostnih kontrolah odpirati torbe, metati stran plastenk vode, razlagati, kaj je reporterska oprema, sezuvati čevljev in pošiljati stvari skozi rentgen. V zadnjih letih se je to umirilo. Pa se ne počutim nič manj varnega.
Smučarski skakalci so prvič v letošnji sezoni na letalnici. V Oberstdorfu prvič leti tudi Timi Zajc, ki je prejšnji konec tedna poskrbel za prvo slovensko uvrstitev na zmagovalni oder. O tem, ali je letalnica prinesla slovenski reprezentanci krila, v jutranji športni zgodbi ugotavlja Matej Hrastar.
Alpske smučarke so na generalki pred Svetovnim prvenstvom zbrane v Mariboru. Zanimivosti in utrinke 55. Zlate lisice bo v jutranjo športno zgodbo prepletel Marko Cirman.
Slovenski odbojkarski prvaki so gostovali v Rusiji. ACH Volley lovi priključek za uvrstitev v drugi del Lige prvakov, kako uspešni so bili v dvoboju z Zenitom, v jutranji športni zgodbi razloži Anja Hlača Ferjančič
Košarkarji Olimpije so v Ligi prvakov znova gostovali, tokrat pri nemškem Bayreuthu. Na mednarodni sceni se Ljubljančani letos spopadajo s precejšnjimi težavami, ki jih v jutranji športni zgodbi oriše Franci Pavšer.
Alpski smučarji so opravili z zadnjim slalomom pred Svetovnim prvenstvom v Schladmingu, Igor Tominec v jutranji športni zgodbi oriše razmerja moči najboljših slalomistov po tekmi na enem najbolj obiskanih prizorišč tekem za Svetovni pokal.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Alpske smučarke so imele pred svetovnim prvenstvom v Garmisch-Partenkirchnu generalko hitrih disciplin. Ta teden se bodo pred boji za snežinke Mednarodne smučarske zveze merile še na Zlati lisici v Mariboru. Smučarski utrip v jutranji športni zgodbi bo ponudil Marko Cirman.
Rokometašice Krima so zakorakale v drugi del lige prvakinj. O dosežku slovenskih prvakinj med dvanajstimi najboljšimi evropskimi klubi v jutranji športni zgodbi razmišlja Marko Pangerc.
Svetovno prvenstvo v rokometu je bilo večkrat v preteklosti uspešno za slovensko reprezentanco. Tokrat se je začelo in se bo jutri tudi končalo brez nje. Kdo navdušuje tokrat, v jutranji športni zgodbi razkrije Uroš Volk.
Slovenska nogometna reprezentanca je v Španiji odigrala prvo pripravljalno tekmo pred začetkom kvalifikacij za evropsko prvenstvo. Vtise po novem začetku Matjaža Keka na čelu slovenske reprezentance je v jutranji športni zgodbi strnil Boštjan Janežič.
V Kranjski Gori se je končal prvi del svetovnega prvenstva smučarjev invalidov, ki ga gostita Slovenija in Italija. S koncem tekmovanj v tehničnih disciplinah je konec tudi slovenskih nastopov na največjem tekmovanju smučarjev invalidov v letošnjem letu.
Še pred začetkom nove sezone, ki se bo začela konec tedna so judoisti nagradili najboljše v minulem koledarskem letu. V luči novega začetka in zbiranja kovt za Olimpijske igre je jutranjo športno zgodbo pripravil Dare Rupar
Pozornost teniških ljubiteljev športa je usmerjena v Avstralijo, kjer se razpleta prvi letošnji turnir velike četverice. Nekaj favoritov je že izpadlo, nekaj se jih je znašlo v težkih okoliščinah. Zanimivosti v športni zgodbi izbrska Luka Petrič.
Ilka Štuhec se je ekspresno vrnila v svetovni vrh. Tudi v Cortini je bila med najboljšimi in potrdila odlično pripravljenost v sezoni povratka po poškodbi. Vtise iz Italije v jutranji športni zgodbi strne Igor Tominec
Po biatlonskih tekmah na Pokljuki je Rogla drugo slovensko prizorišče tekem za Svetovni pokal. Deskarji so se pomerili na paralelnem veleslalomu vtise je zbrala radijska ekipa na prizorišču.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
Rokometaši tekmujejo na svetovnem prvenstvu, tokrat brez slovenske reprezentance. Zanimivosti v jutranji športni zgodbi ponudi Marko Pangerc.
Košarkarji Olimpije nadaljujejo zgoščeni niz tekem v mednarodnih tekmovanjih. Po seriji tekem v domačem prvenstvu in jadranski ligi so v ligi prvakov gostili Oostende. Franci Pavšer v jutranji športni zgodbi oriše stanje v klubu.
Slovenski odbojkarski prvaki so odigrali tretjo tekmo Lige prvakov. V Franciji so lovili priključek z vrhom svoje predtekmovalne skupine ali jim je uspelo v jutranji športni zgodbi razloži Tomaž Langerholz
Tako kot teniški igralci in igralke v Avstraliji, tudi kolesarji začenjajo z novo sezono dirk na najvišji ravni. Vrhunci na evropskih tleh prihajajo v poletnih mesecih, marsikaj pa o pripravi posameznikov povejo že prve dirke.
Neveljaven email naslov