Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
V Kaunasu se je končal kvalifikacijski turnir košarkarjev za nastop na olimpijskih igrah. Znani so vsi košarkarski udeleženci iger v Tokiu, kako pa je kvalifikacije prebrodila slovenska reprezentanca, izveste v jutranji športni zgodbi.
Na evropskem prvenstvu v nogometu so znani vsi polfinalisti. Kandidatov za končno zmago je vse manj, presenečenj na prvenstvu ne manjka. Kako so torej razdeljene karte pred zadnjimi tremi tekmami enega od športnih vrhuncev letošnjega poletja? Odgovore najdete v jutranji športni zgodbi.
Kolesarji so bolj ali manj srečno prikolesarili do Alp. Zdaj se začenja boj hribolazcev, najboljših v vožnji navkreber, ki bo dodatno razredčila krog kandidatov za končno zmago. Zanimivosti iz Francije ujamete v jutranji športni zgodbi.
Slovenski košarkarji so opravili prvi korak na poti do olimpijskih iger v Tokiu. Zadnji jih čaka v nedeljo v odločilni tekmi za krstni olimpijski košarkarski nastop. Zanimivosti iz košarkarske Litve ujamete v jutranji športni zgodbi.
Kolesarji so na dirki po Franciji opravili prvo vožnjo na čas. Kakšna so razmerja moči po prvi uri resnice na letošnji dirki in kje so se znašli slovenski kolesarji, izveste v jutranji športni zgodbi s prizorišča.
Slovenska košarkarska reprezentanca začenja kvalifikacije za nastop na olimpijskih igrah v Tokiu. V Kaunasu si bo v tem tednu skušala izbojevati nastop slovenskega moštva v Tokiu. V prvem delu bosta tekmici Slovenije Angola in Poljska.
Začel se je teniški turnir v Wimbledonu. Uvodni dan je prinesel tudi slovenske nastope in zahteven uvod za presenetljivo polfinalistko Rolanda Garrosa Tamaro Zidanšek. Kako je začela turnir v angleški prestolnici, izveste v jutranji športni zgodbi.
Končana je odbojkarska liga narodov, prvič s slovensko reprezentanco v boju za najvišja mesta. Zanimivosti izluščimo v jutranji športni zgodbi.
Slovenski odbojkarji se prvič podajajo v boj za kolajno lige narodov. Izjemen turnir v Riminiju so začinili z 12-timi zmagami in se prebili na sklepni turnir, kjer se merijo z najboljšimi.
Začenja se kolesarska dirka po Franciji, prva na kateri bo naslov branil Slovenec. Tadej Pogačar je lani prikolesaril v Pariz v rumenem, njegov največji a še zdaleč ne edini tekmec ostaja Primož Roglič. Kako so organizatorji pripravljeni na nov kolesarski prestiž po Franciji izveste v jutranji športni zgodbi.
Končana je kolesarska dirka po Sloveniji, za Tadeja Pogačarja generalka pred najpomembnejšo dirko sezone, dirko po Franciji. Zaključke prepletemo z zanimivostmi v jutranji športni zgodbi.
V Novem mestu se bo končala kolesarska dirka po Sloveniji. Kaj je ponudila karavana, ki se bo tradicionalno zadnjič skozi cilj zapeljala v dolenjski prestolnici, izveste v jutranji športni zgodbi.
Na kolesarski dirki po Sloveniji je pred karavano odločilna etapa s ciljnim vzponom. Ob selitvi dirke na zahod Slovenije so kolesarji in spremljevalci polni zanimivih vtisov s prvega dela.
Na Ptuju se začenja kolesarska dirka po Sloveniji. Domači kolesarski vrhunec tekmovalne sezone sovpada s pripravami Tadeja Pogačarja na dirko po Franciji. Eden najboljših kolesarjev sveta si želi vrhunsko pripravljenost dokazati s prvo zmago na domači kolesarski pentlji. Kaj vse prinaša dirka po Sloveniji izveste v jutranji športni zgodbi.
Nazadnje je bil rožnati krog pri nas pred 17 leti, ko si ga je italijanska narodnostna skupnost v hrvaški Istri zaželela v Pulju in Poreču. Tja drugače ni mogel kot prek slovenskega ozemlja in še danes se spominjamo prve poti prek viadukta na Črnem Kalu, kjer je tedaj imela svojo pot karavana edine tritedenske dirke, ki je slovenski kolesar še ni osvojil.
Končano je državno prvenstvo v nogometu. Kdo bo Slovenijo zastopal v kvalifikacijah za ligo prvakov, kam se seli nogometno veselje ob koncu sezone, ki je bila specifična barvita in zanimiva vse do zadnje tekme. Razmišljanje voditelja podkasta Žoga je okrogla ponudimo v jutranji športni zgodbi.
Slovenska hokejska reprezentanca je sklenila turnir v Tivoliju, ki je zapolnil običajni spomladanski termin svetovnih prvenstev. Tokrat bo na svetovnem prvenstvu igrala le elita, drugi so prepuščeni iznajdljivosti pri iskanju tekem v pripravah na olimpijske kvalifikacije. Kako se je znašla slovenska reprezentanca in kakšni so zaključki turnirja v Tivoliju, izveste v jutranji športni zgodbi.
V jutru na Valu 202 predstavimo razplet rednega dela košarkarske lige NBA in tekmece slovenskih košarkarjev v prvem krogu končnice.
Na Madžarskem se na olimpijski nastop pripravljata najboljši slovenski kajakašici na mirnih vodah. Kandidatki za odličje v Tokiu sta uspešno prestali generalko, vtise s prizorišča prenaša Franci Pavšer.
Neveljaven email naslov