Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
V tokratnem Studiu ob 17h smo govorili o prvem delu letošnjega zrelostnega preizkusa za maturante – o maturitetnem eseju. Le še dober teden namreč loči dijake zadnjih letnikov srednjih šol do pisanja eseja, s katerim se bo v četrtek, 4. maja, začel spomladanski rok splošne mature. V maturitetnem eseju se pokaže posameznikova zmožnost literarnega branja, interpretacije besedila, literarnega raziskovanja, obvladanja slovenskega knjižnega jezika in sposobnost esejskega pisanja. Zato ni čudno, da ocena eseja znaša kar polovico končne ocene pri slovenščini na splošni maturi.
Naslov letošnjega sklopa maturitetnega eseja je Človek v kolesju sistema, obvezni deli pa Alamut Vladimirja Bartola in Krasni novi svet Aldousa Huxleya. Obema knjigama smo v mesecu aprilu na Prvem že posvetili oddaji Gymnasium, v Studiu ob 17h pa smo pod drobnogled vzeli značilnosti obeh vrst eseja, izvedeli smo, kako se esej ocenjuje, dali kakšen nasvet za pisanje in se lotili tudi vsebinske primerjave obeh knjig. Naši gosti so bili dijaki z Gimnazije Šentvid Lara Jagodnik, Zala Paulin in Filip Baumgartner ter njihova profesorica za slovenščino, tudi članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino Ireno Velikonja Kolar.
Kako se esej ocenjuje in kje dijaki izgubljajo največ točk?
Pri eseju lahko kandidati prejmejo 30 točk pri vsebini, pri čemer se ocenjujeta povezanost besedila z izhodiščno temo in kakovost problemske obravnave snovi, ter 20 točk za jezik (8 za jezikovno pravilnost, 6 za slog in 6 za zgradbo). Kljub temu vsebina ni pomembnejša, opozarja profesorica slovenščine Irena Velikonja Kolar: »Praviloma se izkaže, da tisti, ki ne obvlada dobro jezika, ne zmore tvoriti korektne, prepričljive vsebine. Jezik je v bistvu temelj, na katerem vsebina sploh sloni.« Na žalost pa je, dodaja, jezikovnega znanja vse manj. Mladi hitro izgubljajo točke predvsem zaradi pravopisnih napak, kot so raba vejice in napačni skloni, zato rahlo pada tudi skupna esejska ocena. Povprečna ocena maturitetnega eseja je sicer tri. Za pozitivno oceno je naučeno in predvidljivo znanje dovolj, bolje pa so ocenjeni tisti eseji, ki sežejo dlje, pravi Irena Velikonja Kolar: »Pri eseju se zelo hitro vidi, ali je dijak samo naučen, ali se mu nekaj ponavlja, ali dejansko do prebranega vzpostavi odnos, je izviren, si dovoli tudi kakšno lastno razmišljanje, ki pa je seveda utemeljeno z literarnim besedilom in znanjem.«
Kako se lotiti eseja?
Osnova za pisanje eseja sta seveda prebrani knjigi, za maturante pa je tu še nekaj napotkov, kako pisati esej. Irena Velikonja Kolar jih je izpostavila tudi v oddaji:
Preberite naslova obeh esejev in se odločite, katerega boste pisali.
30 minut si vzemite za skiciranje osnutka, dobro uro za pisanje eseja, zadnjih 10, 15 minut pa za to, da svoje besedilo ponovno preberete in popravite napake (predvsem slovnične in pravopisne).
V uvodu si lahko pomagate z naslovom eseja in prvim navodilom, ki ponavadi na maturi odpirata temo eseja.
Pozorno sledite navodilom, saj vsaka poved v navodilih od vas zahteva nekaj drugega, pomembna je vsaka beseda. (Če piše, primerjajte osebi, potem ju primerjajte in ne opisujte!)
Zadnja postavka v navodilih vam lahko pomaga pri pisanju pametnega zaključka.
Esej mora imeti najmanj 700 besed, zgornje omejitve števila besed ni, vendar se z dolžino eseja povečuje tudi število pravopisnih napak, zaradi katerih izgubljate točke. Pišite čitljivo. Esej ima ponavadi od 5 do 7 odstavkov.
Razlika med interpretativnim in razpravljalnim esejem
Pri razlagalnem (interpretativnem) eseju, kjer maturanti skupaj z navodili prejmejo krajše besedilo oz. odlomek iz knjige, gre za branje v globino in interpretacijo odlomka literarnega besedila, seveda pa mora dijak poznati roman v celoti. Namenjen je dijakom, ki imajo nekoliko več prirojenega občutka za književnost in so sposobni poglobljene in samostojne interpretacije besedil, pravi profesorica slovenščine na Gimnaziji Šentvid Irena Velikonja Kolar. Razpravljalni esej praviloma zahteva primerjavo obeh literarnih del in gre nekoliko bolj v širino. Dijaki morajo znati napisati oba eseja, da imajo na maturi nato možnost izbire, je prepričana sogovornica. Kot članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino na maturi pa opaža, da se veliko več mladih odloča za razpravljalni esej: »Mogoče je bolj varno pisati razpravljalni esej, ker omogoča, da s pomočjo naučenega znanja dobro napišeš besedilo.« Tudi mladi sogovorniki v oddaji se bolj nagibajo k “varnejšemu” razpravljalnemu eseju. Filip: “Preberem sicer navodila za oba eseja in se potem odločim. A maturitetni esej pišeš le enkrat in zato ni pametno preveč tvegati.”
4551 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
V tokratnem Studiu ob 17h smo govorili o prvem delu letošnjega zrelostnega preizkusa za maturante – o maturitetnem eseju. Le še dober teden namreč loči dijake zadnjih letnikov srednjih šol do pisanja eseja, s katerim se bo v četrtek, 4. maja, začel spomladanski rok splošne mature. V maturitetnem eseju se pokaže posameznikova zmožnost literarnega branja, interpretacije besedila, literarnega raziskovanja, obvladanja slovenskega knjižnega jezika in sposobnost esejskega pisanja. Zato ni čudno, da ocena eseja znaša kar polovico končne ocene pri slovenščini na splošni maturi.
Naslov letošnjega sklopa maturitetnega eseja je Človek v kolesju sistema, obvezni deli pa Alamut Vladimirja Bartola in Krasni novi svet Aldousa Huxleya. Obema knjigama smo v mesecu aprilu na Prvem že posvetili oddaji Gymnasium, v Studiu ob 17h pa smo pod drobnogled vzeli značilnosti obeh vrst eseja, izvedeli smo, kako se esej ocenjuje, dali kakšen nasvet za pisanje in se lotili tudi vsebinske primerjave obeh knjig. Naši gosti so bili dijaki z Gimnazije Šentvid Lara Jagodnik, Zala Paulin in Filip Baumgartner ter njihova profesorica za slovenščino, tudi članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino Ireno Velikonja Kolar.
Kako se esej ocenjuje in kje dijaki izgubljajo največ točk?
Pri eseju lahko kandidati prejmejo 30 točk pri vsebini, pri čemer se ocenjujeta povezanost besedila z izhodiščno temo in kakovost problemske obravnave snovi, ter 20 točk za jezik (8 za jezikovno pravilnost, 6 za slog in 6 za zgradbo). Kljub temu vsebina ni pomembnejša, opozarja profesorica slovenščine Irena Velikonja Kolar: »Praviloma se izkaže, da tisti, ki ne obvlada dobro jezika, ne zmore tvoriti korektne, prepričljive vsebine. Jezik je v bistvu temelj, na katerem vsebina sploh sloni.« Na žalost pa je, dodaja, jezikovnega znanja vse manj. Mladi hitro izgubljajo točke predvsem zaradi pravopisnih napak, kot so raba vejice in napačni skloni, zato rahlo pada tudi skupna esejska ocena. Povprečna ocena maturitetnega eseja je sicer tri. Za pozitivno oceno je naučeno in predvidljivo znanje dovolj, bolje pa so ocenjeni tisti eseji, ki sežejo dlje, pravi Irena Velikonja Kolar: »Pri eseju se zelo hitro vidi, ali je dijak samo naučen, ali se mu nekaj ponavlja, ali dejansko do prebranega vzpostavi odnos, je izviren, si dovoli tudi kakšno lastno razmišljanje, ki pa je seveda utemeljeno z literarnim besedilom in znanjem.«
Kako se lotiti eseja?
Osnova za pisanje eseja sta seveda prebrani knjigi, za maturante pa je tu še nekaj napotkov, kako pisati esej. Irena Velikonja Kolar jih je izpostavila tudi v oddaji:
Preberite naslova obeh esejev in se odločite, katerega boste pisali.
30 minut si vzemite za skiciranje osnutka, dobro uro za pisanje eseja, zadnjih 10, 15 minut pa za to, da svoje besedilo ponovno preberete in popravite napake (predvsem slovnične in pravopisne).
V uvodu si lahko pomagate z naslovom eseja in prvim navodilom, ki ponavadi na maturi odpirata temo eseja.
Pozorno sledite navodilom, saj vsaka poved v navodilih od vas zahteva nekaj drugega, pomembna je vsaka beseda. (Če piše, primerjajte osebi, potem ju primerjajte in ne opisujte!)
Zadnja postavka v navodilih vam lahko pomaga pri pisanju pametnega zaključka.
Esej mora imeti najmanj 700 besed, zgornje omejitve števila besed ni, vendar se z dolžino eseja povečuje tudi število pravopisnih napak, zaradi katerih izgubljate točke. Pišite čitljivo. Esej ima ponavadi od 5 do 7 odstavkov.
Razlika med interpretativnim in razpravljalnim esejem
Pri razlagalnem (interpretativnem) eseju, kjer maturanti skupaj z navodili prejmejo krajše besedilo oz. odlomek iz knjige, gre za branje v globino in interpretacijo odlomka literarnega besedila, seveda pa mora dijak poznati roman v celoti. Namenjen je dijakom, ki imajo nekoliko več prirojenega občutka za književnost in so sposobni poglobljene in samostojne interpretacije besedil, pravi profesorica slovenščine na Gimnaziji Šentvid Irena Velikonja Kolar. Razpravljalni esej praviloma zahteva primerjavo obeh literarnih del in gre nekoliko bolj v širino. Dijaki morajo znati napisati oba eseja, da imajo na maturi nato možnost izbire, je prepričana sogovornica. Kot članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino na maturi pa opaža, da se veliko več mladih odloča za razpravljalni esej: »Mogoče je bolj varno pisati razpravljalni esej, ker omogoča, da s pomočjo naučenega znanja dobro napišeš besedilo.« Tudi mladi sogovorniki v oddaji se bolj nagibajo k “varnejšemu” razpravljalnemu eseju. Filip: “Preberem sicer navodila za oba eseja in se potem odločim. A maturitetni esej pišeš le enkrat in zato ni pametno preveč tvegati.”
Kaj obljubljajo in kako bodo to uresničili? Predstavljajo se županski kandidati treh mestnih občin – Novo mesto, Celje in Kranj. Soočenja vodijo Jože Žura (Novo mesto), Matija Mastnak (Celje) in Romana Erjavec (Kranj).
Zmaga demokratov na kongresnih volitvah v Združenih državah Amerike, s čimer bodo ti po osmih letih spet prevzeli večino v predstavniškem domu, bo imela velik vpliv na predsedovanje Donalda Trumpa v drugem delu mandata, udobne večine ne bo imel več. Bi to lahko pomenilo tudi spremembo njegove politike, morda manj strupeno retoriko do nasprotnikov, migrantov in drugih? Kaj izidi pomenijo za demokrate ter Trumpove možnosti za vnovično izvolitev leta 2020? V oddaji o tem, v čem so bile tokratne ameriške vmesne volitve posebne.
Predstavljajo se kandidati za župana v MO Koper, MO Velenje in MO Murska Sobota.
Nemška kanclerka Angela Merkel je pred dnevi napovedala skorajšnji umik s čela svoje stranke. Ta je v zadnjih mesecih doživela več volilnih streznitev, saj je izgubljala tako rekoč na vsakih deželnih volitvah. To se dogaja, čeprav ima Nemčija najnižjo stopnjo brezposelnosti po združitvi. Na lokalni ravni se krepijo stranke, ki ne sodelujejo v zvezni vladi, Zeleni ter Alternativa za Nemčijo. V oddaji o tem kaj ostaja od politične moči Merklove po njeni napovedi odhoda, kaj se je spremenilo v skoraj dveh desetletjih njenega vladanja in kako se bo spremenila Evropa po odhodu dolgoletne kanclerke.
Predstavljajo se županski kandidati treh mestnih občin – Nova Gorica, Ptuj in Slovenj Gradec. Soočenja vodijo Nataša Uršič (Nova Gorica), Danijel Poslek (Ptuj) in Dejan Rat (Slovenj Gradec).
Med počitnicami imajo šolarji čas za počitek in druženje s prijatelji. Toda, ali je med šolskim letom tempo hud zaradi šolskih obveznosti ali tudi zaradi obšolskih dejavnosti – različnih tečajev in treningov? Analiza klicev na Tom telefon je namreč pokazala, da so številni otroci preobremenjeni z dejavnostmi, ki jih obiskujejo na željo staršev. V oddaji o tem, kako pomemben je prosti čas in igra za celostni razvoj otroka.
Umor novinarja Džamala Kašogija na savdskem konzulatu v Carigradu je postavil Savdsko Arabijo pod drobnogled svetovne javnosti. Njegovo smrt je puščavska kraljevina dolgo prikrivala, na koncu pa priznala: novinar je bil ubit, njegov umor pa načrtovan. Kako bo umor vplival na razmerje sil v Riadu in zakaj je mednarodna skupnost tako popustljiva do puščavske kraljevine?
V Vatikanu se je končala škofovska sinoda, namenjena mladim, veri in razločevanju poklicanosti. Cerkev naj bi postala manj moralistična do mladih ter iskreno prisluhnila potrebam vsakega izmed njih. Papež Frančišek je duhovnike opozoril, naj krščanskega nauka ne zamenjujejo s svojimi zamislimi, vernike pa naj nagovorijo prijateljsko, namesto da nanje zvračajo breme cerkvene institucije. Ali bo torej cerkev znala prisluhniti položaju mladih?
Pred vrati je 23. Ljubljanski maraton, ki že vsa ta leta popestri zadnji oktobrski konec teden v prestolnici. V oddaji o tem, kako je v tem času prireditev zrasla, pa tudi o fenomenu teka pri nas. Kdaj bomo spet imeli vrhunskega tekača na dolge proge, kaj Ljubljana še lahko ponudi tekačem in kaj lahko oni prinesejo njej? Avtor oddaje je Jurij Jeromen.
Združene države bodo izstopile iz rusko-ameriškega sporazuma o uničenju jedrskih raket srednjega in kratkega dosega iz leta 1987, je sporočil ameriški predsednik Trump. Proti komu je pravzaprav uperjena ta odločitev? Je to ultimativni dokaz, da se je začela druga hladna vojna? Ali planet čaka oboroževalna tekma, kakršne še nismo videli? Koliko bolj verjetna je zdaj nevarnost splošnega jedrskega uničenja?
Boste kupili delnice Nove Ljubljanske banke? Privatizacija NLB je zdaj zares pred vrati. Znan je razpon cene in objavljeni so ključni datumi. Še vedno pa ostaja precej neznank: kdo bodo novi lastniki, koliko si bo država s prodajo 75-odstotnega deleža povrnila od več milijard evrov vloženih sredstev v zadnjih letih, kdo bo kril morebitne tožbe izbrisanih imetnikov bančnih delnic in obveznic?
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Slovenska politika si je komajda opomogla po zelo napornih državnozborskih volitvah, ko je pred njo že nov zalogaj. Osemnajstega novembra nas namreč čaka prvi krog lokalnih volitev. 212 slovenskih občin bo dobilo novo vodstvo, politika pa novo priložnost za takšno statistično obdelavo rezultatov, da bodo na koncu znova zmagovalci vsi. Kakšen je dejanski pomen lokalnih volitev in kolikšen je vložek vanje, pa v pogovoru s političnimi analitiki v Studiu ob sedemnajstih.
Vsako leto kak slovenski film požanje uspeh na mednarodnih festivalih ali postane uspešnica v domačih kinodvoranah. Ker se slovenski filmi na trgu ne morejo poplačati sami, so močno odvisni od višine javnih sredstev. Pa vendar je naš filmski sektor na ravni Evrope v zadnjih letih doživel enega od največjih padcev javnofinančne podpore. Kako podcenjeno sofinanciranje domačih filmov v prihodnje postaviti na primerljivo evropsko raven?
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Več kot 20 tisoč mest premorejo slovenski domovi za starejše, kjer pa zdaj tako rekoč ni proste postelje. Kako torej starostnikom ob pomanjkanju prostora zagotoviti primerno institucionalno oskrbo? Razlike v ceni domov so do 100-odstotne, hkrati pa tudi do 40 odstotkov višje kot denimo na Hrvaškem. Kaj starostnikom ponujajo slovenski in kaj hrvaški domovi in zakaj nobena vladajoča garnitura prepričljivo ne ugrizne v kislo jabolko dolgotrajne oskrbe?
Letina grozdja je tokrat obilna in tudi vino bo kakovostno, toda vinarji imajo še veliko starih zalog. Cena vina se ob vsakem obilnejšem letniku zniža in se nato ne zviša več. Tako cene grozdja marsikje ne pokrivajo stroškov pridelave, odziv je krčenje vinogradniških površin. Nove težave naj bi nastale z uveljavitvijo brexita, saj naj bi se pojavila poplava presežkov vin iz velikih vinorodnih dežel.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Če se hočemo izogniti uničujočim posledicam za planet, je treba globalno segrevanje omejiti na 1,5 stopinje Celzija. Ukrepati je treba takoj in na vseh področjih: v industriji, energetiki, kmetijstvu, prometu in zasebnem življenju posameznikov. Tehnologije za to imamo, negotova pa je volja odločevalcev in vplivnih skupin. Kako se lotiti preoblikovanja družbe in gospodarstva po trajnostnih načelih, prijaznih za planet?
Neveljaven email naslov