Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kako bo spor med Trumpom in Bannonom vplival na ameriško politko
Prejšnji teden je na ameriški notranje-politični sceni dodobra zavrelo; novinar Michael Wolff je namreč – ne sicer brez zapletov in groženj Trumpovih odvetnikov – izdal knjigo Fire and Fury, se pravi Ogenj in bes, v kateri popisuje zakulisno dogajanje v Beli hiši v zadnjem letu dni. Wolff v knjigi postreže s kopico sočnih in nesramnih podrobnosti o predsedniku in njegovi družini, a to slej ko prej ni pravi razlog, zakaj je Trumpova administracija zdaj na nogah. Veliko bolj problematični sta dve drugi zadevi, obe povezani s predsednikovim nekdanjim tesnim sodelavcem, glavnim političnim svetovalcem in ideologom, Stevom Bannonom. Ta je, po eni strani, Wolffu povedal, da verjame, da je precejšnja verjetnost, da bi Trumpa njegov kabinet lahko predčasno odstavil zaradi mentalne nesposobnosti, no, po drugi plati pa je Bannon – in to je bila bržčas še bolj eksplozivna izjava – sestanek Trumpovega starejšega sina, Dona juniorja, Trumpovega zeta, Jareda Kushnerja, in tedanjega vodja Trumpove kampanje, Paula Manaforta z rusko odvetnico Veselickajo označil za izdajalsko, zarotniško povezovanje s Kremljem in izrazil trdno prepričanje, da je predsednik za sestanek vedel.
Vse te izjave so pripeljale do zelo javnega razdora med Trumpom in Bannonom, spričo česar se mnogi opazovalci in komentatorji zdaj sprašujejo, kaj to pomeni za ideološko usmeritev republikanske stranke in za izid novembrskih volitev, ko bodo Američani izvolili celoten spodnji dom parlamenta in tretjino senatorjev. Bodo pod vtisom kaosa v vladajoči stranki volivci nagradili opozicijske demokrate? No, po drugi plati pa se številni sprašujejo, ali bo nemara Trump negotovost svojega notranje-političnega položaja zdaj skušal prikriti s stopnjevanjem kake izmed zunanje-političnih konfliktnih oziroma kriznih situacij? Tu je Iran, tu je Severna Koreja, tu sta še vedno tudi Sirija in Irak … Negotovosti je, skratka, veliko. Kaj spor med Trumpom in Bannonom pomeni za notranjo in zunanjo politiko Združenih držav smo skušali preveriti tudi v današnjem Studiu ob 17ih. Pri tem so nam bili v pomoč naši gostje: politolog dr. Marko Lovec, obramboslovec dr. Uroš Svete – oba tudi predavatelja na ljubljanski Fakulteti za družbene vede – ter dr. Janez Markeš, komentator časopisne hiše Delo.
Med številnimi zanimivimi uvidi naših sogovornikov velja posebej izpostaviti misel Marka Lovca, da Trump – natanko tak, kakršen je, kaotičen in obremenjen s šetvilnimi aferami – pravzaprav ustreza obema strankama, to je celotnemu ameriškemu političnemu establišmentu. Zakaj je tako, boste izvedeli, če poslušate tokratni Studio ob 17ih.
4551 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Kako bo spor med Trumpom in Bannonom vplival na ameriško politko
Prejšnji teden je na ameriški notranje-politični sceni dodobra zavrelo; novinar Michael Wolff je namreč – ne sicer brez zapletov in groženj Trumpovih odvetnikov – izdal knjigo Fire and Fury, se pravi Ogenj in bes, v kateri popisuje zakulisno dogajanje v Beli hiši v zadnjem letu dni. Wolff v knjigi postreže s kopico sočnih in nesramnih podrobnosti o predsedniku in njegovi družini, a to slej ko prej ni pravi razlog, zakaj je Trumpova administracija zdaj na nogah. Veliko bolj problematični sta dve drugi zadevi, obe povezani s predsednikovim nekdanjim tesnim sodelavcem, glavnim političnim svetovalcem in ideologom, Stevom Bannonom. Ta je, po eni strani, Wolffu povedal, da verjame, da je precejšnja verjetnost, da bi Trumpa njegov kabinet lahko predčasno odstavil zaradi mentalne nesposobnosti, no, po drugi plati pa je Bannon – in to je bila bržčas še bolj eksplozivna izjava – sestanek Trumpovega starejšega sina, Dona juniorja, Trumpovega zeta, Jareda Kushnerja, in tedanjega vodja Trumpove kampanje, Paula Manaforta z rusko odvetnico Veselickajo označil za izdajalsko, zarotniško povezovanje s Kremljem in izrazil trdno prepričanje, da je predsednik za sestanek vedel.
Vse te izjave so pripeljale do zelo javnega razdora med Trumpom in Bannonom, spričo česar se mnogi opazovalci in komentatorji zdaj sprašujejo, kaj to pomeni za ideološko usmeritev republikanske stranke in za izid novembrskih volitev, ko bodo Američani izvolili celoten spodnji dom parlamenta in tretjino senatorjev. Bodo pod vtisom kaosa v vladajoči stranki volivci nagradili opozicijske demokrate? No, po drugi plati pa se številni sprašujejo, ali bo nemara Trump negotovost svojega notranje-političnega položaja zdaj skušal prikriti s stopnjevanjem kake izmed zunanje-političnih konfliktnih oziroma kriznih situacij? Tu je Iran, tu je Severna Koreja, tu sta še vedno tudi Sirija in Irak … Negotovosti je, skratka, veliko. Kaj spor med Trumpom in Bannonom pomeni za notranjo in zunanjo politiko Združenih držav smo skušali preveriti tudi v današnjem Studiu ob 17ih. Pri tem so nam bili v pomoč naši gostje: politolog dr. Marko Lovec, obramboslovec dr. Uroš Svete – oba tudi predavatelja na ljubljanski Fakulteti za družbene vede – ter dr. Janez Markeš, komentator časopisne hiše Delo.
Med številnimi zanimivimi uvidi naših sogovornikov velja posebej izpostaviti misel Marka Lovca, da Trump – natanko tak, kakršen je, kaotičen in obremenjen s šetvilnimi aferami – pravzaprav ustreza obema strankama, to je celotnemu ameriškemu političnemu establišmentu. Zakaj je tako, boste izvedeli, če poslušate tokratni Studio ob 17ih.
V današnjem Studiu ob 17ih se selimo v državni zbor, kjer bodo poslanci potrjevali novo vladno ekipo 16-ih ministrov. Kako bodo popeljali državo iz krize in spodbudili gospodarske tokove; kakšna sta nova vlada in njen program, kakšna so pričakovanja - o vsem tem v današnjem Studiu ob 17ih z voditeljico Urško Jereb Brankovič.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Smo v Sloveniji pripravljeni na naraščanje števila primerov demence? Zdaj je pri nas že več kot 30 tisoč bolnikov s to napredujočo in za zdaj neozdravljivo boleznijo, ki ne prizadene le bolnikov, temveč postavi na glavo tudi življenje njihovih svojcev. Demografske spremembe v prihodnosti ne govorijo v prid tej bolezni, saj se število starejših, ki zbolijo največkrat, ves čas povečuje. Do leta 2050 naj bi se njihovo število povečalo kar trikratno. Znamo prepoznati demenco, se spopasti z njo ter pravočasno ukrepati za pomoč obolelim ? O tem v tokratnem Studiu ob 17-ih z voditeljico Lucijo Fatur.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Ministrska ekipa je znana in koalicijska pogodba podpisana. V današnjem Studiu ob 17ih bomo predstavili kandidate za ministre; povedali, kakšne so koalicijske zaveze, in z gosti debatirali o tem, kaj lahko pričakujemo od nove vlade, ki bo prisegla prihodnji teden. V Studiu ob 17ih s Tomažem Celestino.
Slovenija še naprej pada na svetovnih lestvicah. Na lestvici globalne konkurenčnosti, ki jo vsako leto objavlja Svetovni gospodarski forum, je letos izgubila še osem mest in med 144-imi državami zasedla 70-o mesto. Razlogi za padec so tokrat najbolj težaven dostop do virov financiranja, neučinkovita državna birokracija, visoki davki, omejujoča ureditev trga dela in korupcija. Kaj so razlogi za – sodeč po tej raziskavi – vse slabšo konkurenčnost gospodarstva in kateri so najpomembnejši izzivi, ki politiko in gospodarstvo čakajo na tem področju, se bomo pogovarjali v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Simeono Rogelj.
Mesec dni pred lokalnimi volitvami se danes začenja uradna volilna kampanja, čeprav so številni občinski veljaki in tisti, ki se želijo povzpeti na županske stolčke, dejavni že nekaj časa. In kako bodo potekala volilna opravila vse do volilne nedelje 5-ega oktobra? O tem in tudi o izzivih, ki čakajo lokalno samoupravo v prihodnjem obdobju, se bomo s strokovnjaki pogovarjali v današnji oddaji Studio ob 17-ih
Vrh Severno-atlantske zveze v Walesu bo v senci ukrajinske krize. Zaradi ravnanja Rusije bo NATO prekinil vse sodelovanje s to državo. Najvišji predstavniki držav članic bodo veliko razpravljali še o razmerah v Iraku in Siriji ter o morebitnih ukrepih proti islamskim skrajnežem. Stalna tema takih srečanj pa so tudi širitve te vojaško-politične organizacije in njeno delovanje, predvsem stroški za obrambo.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Slovenijo je v zadnjih petih letih menda zapustilo kakih 28 tisoč državljanov. Zdi se, da med temi prednjačijo naši najbolj izobraženi, razgledani, radovedni, sposobni in ambiciozni mladi intelektualci, ki preprosto ne verjamejo, da jim današnja slovenska družba lahko ponudi prave pogoje za poklicno in osebnostno realizacijo. Kaj vse bi bilo treba na Slovenskem spremeniti, da se ta beg možganov ustavi, bomo v Studiu ob 17ih preverjali v pogovoru s samimi predstavniki te odhajajoče generacije.
V današnjem Studiu ob 17-ih se selimo na kmetijsko-živilski sejem Agra v Gornji Radgoni. Čebelarji pri nas in po Evropi so to leto označili kot katastrofalno za čebele, pridelek medu je do 80 odstotkov manjši. Kako ogrožena pa je naša kranjska čebela zaradi prepoznega krmljenja in zdrah z zdravljenjem čebel? Vprašanjem čebelarstva bo namenjen tudi naš sejemski Studio ob 17-ih z voditeljico Jernejko Drolec in njenimi gosti.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V državnem zboru poslanci odločajo o kandidatu za mandatarja Miru Cerarju. Dogajanje bomo spremljali tudi v Studiu ob 17ih. Kakšen je program bodočega predsednika vlade, kaj o njem menijo poslanske skupine koalicije in opozicije, zakaj ga prve podpirajo, druge pa ne, kako bo deloval novi parlament. Veliko več bo znanega po zasedanju (parlamenta), ki ga povzemamo in komentiramo v današnjem Studiu ob 17ih.
Zadnje dni avgusta se pri nas končuje tudi festivalsko poletje. Kako so festivali poživili kulturno dogajanje, kakšen je njihov vpliv na lokalno okolje, kako kakovostni so in zakaj so sploh pomembni - o vsem tem v oddaji Studio ob 17-ih z voditeljem Gregorjem Podlogarjem.
Neveljaven email naslov