Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Energetska kriza je prisilila zahodne družbe k resnejšemu razmisleku o virih energije in v povezavi z nujnim odpravljanjem fosilnih goriv v razpravo vrnila tudi vetrne elektrarne. Načrti države v zvezi z vetrnicami so že prve tedne novega leta vznemirili prebivalce Krasa in na Koroške. Zakaj jih kljub energetski in podnebni krizi domačini nikjer nočejo? Zakaj jih država in Evropska unija podpirata? V katero smer se razvija tehnologija? Ali ima Slovenija dovolj kakovostnih vetrov za pogajanje turbin? Ali obstajajo boljše rešitve za zadostno proizvodnjo elektrike za industrijo, promet in udobno življenje tudi v prihodnje? O vsem voditeljica Sabrina Mulec s sogovorniki.
Gostje:
prof. dr. Rafael Mihalič, predstojnik Katedre za elektroenergetske sisteme in naprave na ljubljanski Fakulteti za elektrotehniko;
Hinko Šolinc, generalni direktor Direktorata za energijo pri Ministrstvu za infrastrukturo;
Aleš Pučnik, solastnik vetrne elektrarne pri Razdrtem;
Diego Loredan, koordinator civilnih pobud za kakovost bivanja Zeleni krog.
Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
4567 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Energetska kriza je prisilila zahodne družbe k resnejšemu razmisleku o virih energije in v povezavi z nujnim odpravljanjem fosilnih goriv v razpravo vrnila tudi vetrne elektrarne. Načrti države v zvezi z vetrnicami so že prve tedne novega leta vznemirili prebivalce Krasa in na Koroške. Zakaj jih kljub energetski in podnebni krizi domačini nikjer nočejo? Zakaj jih država in Evropska unija podpirata? V katero smer se razvija tehnologija? Ali ima Slovenija dovolj kakovostnih vetrov za pogajanje turbin? Ali obstajajo boljše rešitve za zadostno proizvodnjo elektrike za industrijo, promet in udobno življenje tudi v prihodnje? O vsem voditeljica Sabrina Mulec s sogovorniki.
Gostje:
prof. dr. Rafael Mihalič, predstojnik Katedre za elektroenergetske sisteme in naprave na ljubljanski Fakulteti za elektrotehniko;
Hinko Šolinc, generalni direktor Direktorata za energijo pri Ministrstvu za infrastrukturo;
Aleš Pučnik, solastnik vetrne elektrarne pri Razdrtem;
Diego Loredan, koordinator civilnih pobud za kakovost bivanja Zeleni krog.
Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
Neenakost spolov, neenake možnosti, seksizem, spolno nadlegovanje … Nedavna afera, povezana z Evaldom Flisarjem, je le ena od številnih zgodb, ki sicer nikoli ne bodo odmevale v javnosti. Naša družba je namreč prežeta s takšnim delovanjem, in to na najrazličnejših področjih: v kulturi, politiki, akademskih krogih, v javni in zasebni sferi. Žrtve običajno molčijo, zato je prav, da o tem spregovorimo. Tokrat v oddaji Studio ob 17-ih z voditeljico Martino Černe.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Evropsko sodišče je sporočilo, ali je bil izbris imetnikov podrejenih obveznic v Sloveniji pred skoraj tremi leti upravičen. To bo podlaga za dokončno odločitev slovenskega ustavnega sodišča o zakonitosti izbrisa. V današnjem Studiu ob 17ih bomo z gosti skušali odgovoriti na vprašanje, kdo bo plačal morebiti dobljene tožbe »izbrisancev«, vredne več kot pol milijarde evrov, zakaj je Slovenija edina evropska država, ki je morala v okviru bančne sanacije izbrisati ves podrejeni dolg v bankah in koga je zgodba najbolj prizadela. Voditeljica Urška Jereb Brankovič.
Po spodletelem poskusu vojaškega prevrata v Turčiji se razmere v tej 80-milijonski muslimanski državi, ki povezuje Bližnji vzhod in Evropo, umirjajo. A kot se je razkrilo, je turški predsednik Redžep Tajip Erdogan dogodke izrabil za obsežne čistke v vojski in sodstvu ter utrditev svojega položaja. O razmerah v Turčiji, eni od ključnih držav za geostrateška ravnovesja v regiji, bomo govorili v današnjem Studiu ob 17h. Voditeljica bo Sandra Brankovič.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Slovenska politika formalno odhaja na počitnice, a je sredi izjemno živahnega dogajanja. Kako ga vidi predsednik državnega zbora Milan Brglez? Kako se politični odnosi odražajo v delu državnega zbora in ali je Slovenija dve leti po parlamentarnih volitvah na poti do okrevanja ali do novih težav? O tem v pogovoru v Studiu ob 17-ih z voditeljem Tomažem Celestino.
Minister Dušan Mramor je utrdil javne finance in odšel. So razlogi za njegov odstop osebni ali jih lahko iščemo tudi drugje, med drugim v težavnem političnem usklajevanju? Kakšna je Mramorjeva zapuščina in kako naprej, o tem v današnjem Studiu ob 17ih.
V studiu ob 17- tih na prvem bomo analizirali rezultate poklicne in splošne mature. Kaj nam o znanju sporočajo rezultati letošnje mature, ki so drugi najboljši rezultati v zgodovini? Kaj nam torej sporoča sicer manjša generacija maturantov, kako pomemben je uspeh pri nadaljnjem vpisu in nadaljnji življenjski poti in ne nazadnje, kako pomemben je za določeno šolo. Z voditeljico Natašo Lang.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Šolarji uživajo v prostih dneh, mi pa se bomo dotaknili nekaterih manj prijetnih tem počitnic. Te vse bolj razkrivajo razlike v družbi – nekatere družine si lahko privoščijo veliko, številne pa ne morejo na morje. Zakaj sta sprememba okolja in aktivno preživljanje prostega časa za otroke pomembna? Koliko svobode pustiti najstnikom? Kako poskrbeti za to, da bodo prosti čas preživeli polno in tudi varno? Čemu so namenjene počitnice: zaposlenosti s številnimi programi, tabori in učenjem ali brezdelju in počitku? Odgovor je najbrž nekje vmes, iskali ga bomo z gosti v Studiu ob 17h: Anjo Vidmar, psihologinjo z Gimnazije Ledina; Urško Vrtačnik iz Zveze prijateljev mladine Vič Rudnik in predsednico komisije za letovanje pri ZPMS, Natalijo Tetičkovič Bogataj, predstavnico Drogarta, neprofitne volonterske organizacije, katere namen je zmanjševanje škodljivih posledic drog in alkohola med mladimi, in Matjažem Medveškom, direktorjem Mladinskega informativnega svetovalnega središča Slovenije.
Naša država sodi med območja z največjo pogostnostjo neviht v Evropi. Samo v kmetijstvu so neurja s točo v zadnjem desetletju povzročila za več kot 100 milijonov evrov škode. Zakaj nimamo urejene sistemske obrambe pred točo in kako lahko zmanjšamo tveganje pred uničevalnimi posledicami, da ne bomo zvonili po toči, bomo z gosti razmišljali v današnjem Studiu ob 17-ih. Voditeljica Katarina Klep Černejšek.
Še vedno odmeva tragična vest o smrti deklice zaradi nasilja v družini. Primerov je vse več. Kako je mogoče, da okolica, šole, zdravstvene službe, spregledajo nasilje? Kdo mora spregovoriti, ukrepati, kako prepoznati tudi prefinjene oblike nasilja in ne nazadnje, kakšna je naša zakonodaja, na primer zakon o preprečevanju nasilja – v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Natašo Lang.
Brexit je Evropsko unijo postavil pred ključna, eksistencialna vprašanja. Potreba po reformi je stalnica izjav tako iz Bruslja, kot iz evropskih prestolnic. Napovedani britanski odhod je povedal vsaj to, da jih je treba uresničiti nemudoma, a kaj, ko so pogledi tako različni. Kdo bo oblikoval strategijo razvoja Unije? Jih bomo iskali skupaj ali pa jih bo podala peščica vodilnih držav Unije? To sta nakazala sestanka zunanjih ministrov šestih ustanovnih članic v Rimu in še voditeljev Nemčije, Francije, Italije in Evropskega sveta v Berlinu. Kakšne – če kakšne – strategije oblikuje Slovenija? Predsednik države Borut Pahor se želi pogovoriti le z dvema politikoma, s premierjem Mirom Cerarjem in vodjo opozicije Janezom Janšo. So časi kompromisov, sprejetih v širokih krogih, mimo? O tem v današnjem Studiu ob 17ih z voditeljem Andrejem Stoparjem in njegovimi gosti: dr. Zlatkom Šabičem, dr. Janezom Markešem in dr. Boštjanom Udovičem.
Slovenski filmski center nima vodstva, kar pomeni, da ne morejo izvrševati razpisov in sklepati pogodb; v skrajnem primeru pa bodo tudi zaposleni ostali brez plač. Kandidat, ki ga je predlagala stroka, namreč ni dobil podpore vlade. Na področju filma pa je vrsta odprtih vprašanj in izzivov, s katerimi srečujejo filmski ustvarjalci. Ključni izzivi so ukrepi za izboljšanje stanja in izoblikovanje vizije o tem, kako uspešne slovenske filme še bolj približati občinstvu doma in po svetu. O tem z voditeljem Urbanom Tarmanom in gosti v Studiu ob 17-ih.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Socialni partnerji so nekajkrat prekinili pogajanja, a tem lahko sledi le konflikt. Kako močan je socialni dialog med delodajalci, sindikati in vlado v Sloveniji ? Kateri so tisti zakoni, ki se ne smejo znajti na parlamentarni mizi brez soglasja socialnih partnerjev? Jih skrbijo njihovi interesi ali skušajo narediti čim več za posameznika? V današnji oddaji Studio ob 17-ih bomo govorili o pomenu socialnega dialoga na državni ravni, v podjetjih in med različnimi generacijami.
Mednarodna raziskava o spretnostih odraslih v 33-tih državah razkriva, da so odrasli pri nas v povprečju po pismenosti, znanju računanja in sposobnosti reševanja problemov v tehnološko razvitih okoljih pod povprečjem držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj. Kaj nam sporočajo ti dosežki odraslih? Kakšne ukrepe bodo na podlagi njih zasnovali pristojni? V Studiu ob 17-ih z voditeljico Natašo Lang in gosti.
Na obali je napovedan vihar. Civilna pobuda Vstala Primorska - vstani Slovenija pripravlja protest proti vladi in Slovenskemu državnemu holdingu. V ospredju je zgodba o zamenjavi nadzornikov v Luki Koper, v ozadju pa so načrti za graditev drugega železniškega tira med Divačo in Koprom. Predstavniki Luke Koper in države še vedno ne soočajo argumentov, pač pa enkrat eden, drugič drugi sporoči svojo plat zgodbe. Del zgodbe o Luki, povezan z drugim tirom, bomo osvetlili v Studiu ob 17-ih. Voditeljica Maja Derčar.
Španci so po pol leta že drugič volili poslance, potem ko političnim strankam po volitvah konec decembra lani ni uspelo sestaviti vlade. Španija še vedno občuti posledice gospodarske krize, zlasti z veliko brezposelnostjo, največje stranke bremenijo tudi korupcijske afere, žgoče vprašanje ostaja prihodnost Katalonije, ki si prizadeva za neodvisnost. Izidom volitev in razmeram v tej državi namenjamo tokratni Studio ob 17-ih.
Britanci so na zgodovinskem referendumu s tesno večino izglasovali izstop iz Evropske unije. Odločitev je zagotovo prelomna tako za Veliko Britanijo kot za samo Unijo in bo imela velike politične in gospodarske posledice. Izzid je pokazal, da je Združeno kraljestvo zelo razdeljeno tudi po posameznih regijah. Ker je Škotska s prepričljivo večino glasovala za obstanek, se bodo znova okrepile težnje za neodvisnost. Na Severnem Irskem pa se že pojavljajo zahteve po združitvi irskega otoka pod zastavo Republike Irske. O britanskem referendumu se bo Tomaž Gerden v Studiu ob 17h pogovarjal z nekdanjim slovenskim veleposlanikom v Londonu Iztokom Mirošičem, pravnim strokovnjakom dr. Matjažem Nahtigalom,analitikom Gospodarske zbornice Slovenije Bojanom Ivancem ter našima dopisnikoma iz Londona in Bruslja Nino Kojima in Matjažem Troštom.
Neveljaven email naslov