Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Energetska kriza je prisilila zahodne družbe k resnejšemu razmisleku o virih energije in v povezavi z nujnim odpravljanjem fosilnih goriv v razpravo vrnila tudi vetrne elektrarne. Načrti države v zvezi z vetrnicami so že prve tedne novega leta vznemirili prebivalce Krasa in na Koroške. Zakaj jih kljub energetski in podnebni krizi domačini nikjer nočejo? Zakaj jih država in Evropska unija podpirata? V katero smer se razvija tehnologija? Ali ima Slovenija dovolj kakovostnih vetrov za pogajanje turbin? Ali obstajajo boljše rešitve za zadostno proizvodnjo elektrike za industrijo, promet in udobno življenje tudi v prihodnje? O vsem voditeljica Sabrina Mulec s sogovorniki.
Gostje:
prof. dr. Rafael Mihalič, predstojnik Katedre za elektroenergetske sisteme in naprave na ljubljanski Fakulteti za elektrotehniko;
Hinko Šolinc, generalni direktor Direktorata za energijo pri Ministrstvu za infrastrukturo;
Aleš Pučnik, solastnik vetrne elektrarne pri Razdrtem;
Diego Loredan, koordinator civilnih pobud za kakovost bivanja Zeleni krog.
Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
4567 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Energetska kriza je prisilila zahodne družbe k resnejšemu razmisleku o virih energije in v povezavi z nujnim odpravljanjem fosilnih goriv v razpravo vrnila tudi vetrne elektrarne. Načrti države v zvezi z vetrnicami so že prve tedne novega leta vznemirili prebivalce Krasa in na Koroške. Zakaj jih kljub energetski in podnebni krizi domačini nikjer nočejo? Zakaj jih država in Evropska unija podpirata? V katero smer se razvija tehnologija? Ali ima Slovenija dovolj kakovostnih vetrov za pogajanje turbin? Ali obstajajo boljše rešitve za zadostno proizvodnjo elektrike za industrijo, promet in udobno življenje tudi v prihodnje? O vsem voditeljica Sabrina Mulec s sogovorniki.
Gostje:
prof. dr. Rafael Mihalič, predstojnik Katedre za elektroenergetske sisteme in naprave na ljubljanski Fakulteti za elektrotehniko;
Hinko Šolinc, generalni direktor Direktorata za energijo pri Ministrstvu za infrastrukturo;
Aleš Pučnik, solastnik vetrne elektrarne pri Razdrtem;
Diego Loredan, koordinator civilnih pobud za kakovost bivanja Zeleni krog.
Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
Rusija in Združene države Amerike so pred dnevi sklenile dogovor o končanju nasilja v Siriji. Sirski režim in tudi več uporniških skupin so sprejeli sporazum, skrajne skupine, med njimi Islamska država, so izvzete iz njega. Kakšne možnosti ima mir po petih letih brutalnega nasilja? Lahko Sirija sploh ostane enotna država? Se bo reka beguncev, ki se z Bližnjega vzhoda vije proti Evropi, vendarle ustavila? V Studiu ob 17ih z Blažem Ermencem.
Skalni podor na regionalno cesto v Trbovljah, ki je mesto odrezal od glavnih cestnih povezav in železnice, je preizkušnja učinkovitosti dela številnih služb, ki so se tokrat odrezale dobro. Slišali bomo, kako odpravljajo posledice in kje po Sloveniji grozijo podobne nevarnosti, pa tudi o stanju drugih državnih cest, ki so že močno poškodovane in zato nevarne. Kaj novega si lahko obetamo letos in katera popravila bodo sledila zimi, bomo slišali v današnjem Studiu ob 17ih z voditeljico Karmen Štrancar Rajevec.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Tobačni cent za preventivne programe, prepoved prodaje tobačnih izdelkov z aromami in dodanimi zelišči, ki dajejo lažen vtis, da je taka cigareta manj škodljiva, popolna prepoved oglaševanja, omejitev kajenja v avtomobilih ? vrsta ukrepov, s katerimi želi ministrstvo za zdravje omejiti kajenje, ki ga je vse več, predvsem med dekleti in mladimi mamicami. Mladi so tudi ciljna skupina tobačne industrije. 10 smrti manj na dan - je ta cilj dosegljiv, se sprašujemo v Studiu ob 17ih z voditeljico Heleno Lovinčič.
Danes: Kidričevo, Lenart, Šenčur… beguncev noče nihče, več kot polovica Slovencev je za drastične ukrepe proti njim, del politike pa celo podžiga nestrpnost in sovraštvo do migrantov in ljudi, ki bežijo pred vojno. Potem ko smo pred pol leta na železniških postajah po Evropi videli napise z dobrodošlico beguncem, smo zdaj priče vse glasnejšemu sovražnemu govoru, nasilnim, z nestrpnostjo do tujcev prežetim dogodkom, vnovičnemu postavljanju mej in zidov. Zakaj begunce dojemamo kot veliko grožnjo? Kje bi morali iskati rešitve in predvsem, kako se bosta morali spremeniti Slovenija in Evropa?
Po včerajšnjih protestih v Bohinju se sprašujemo zakaj je odlok o plovnem režimu povzročil tolikšno razburjenje. Plačljivo veslanje po slovenskih naravnih in umetnih jezerih, ki so ga ponekod že uvedli, drugje pa še pripravljajo takšne ureditve, je namreč izzvalo negodovanje med ljubitelji teh športov. Občine z zaračunavanjem pristojbin in z določitvijo vstopno-izstopnih točk vzpostavljajo red in varujejo okolje. Ljubitelji veslanja pa so prepričani, da so ureditve nepravične, saj s tem omejujejo dostop do vode, javnega dobrega. Katere so torej prednosti in pomanjkljivosti teh uredb, boste slišali v Studiu ob 17ih z voditeljico Aljano Jocif.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Za Slovence v Italiji pravni položaj in narodnostne pravice ureja državni zaščitni zakon, ki ga je parlament v Rimu sprejel na valentinovo leta 2001. Ali zakon 15 let po sprejemu izpolnjuje svoje temeljne cilje? Kje so rojaki danes in kakšno prihodnost lahko pričakujejo ob dodeljeni zaščiti? Bo dovolj le izvajanje zakonskih določil ali je smiselno razmišljati o njihovi nadgradnji? Odgovore bomo z gosti iz Italije in Slovenije iskali v četrtkovi oddaji Studio ob 17-ih z zamejsko dopisnico Mirjam Muženič.
Slovenija ima kot tranzitna država poseben položaj v evropskem prostoru, čez njeno ozemlje potekata dva vseevropska železniška koridorja. A naša železniška infrastruktura ne zadošča več povpraševanju po prevozih. Da nas evropske prometne poti ne bi obšle in da bi pred tujo konkurenco zaščitili slovenska logistična podjetja, vključno z Luko Koper, so nujne posodobitve, na prvem mestu izgradnja drugega tira med Koprom in Divačo. A dolgoletne napovedi se za zdaj še niso začele uresničevati, saj se odločevalci ne morejo poenotiti glede načina financiranja. O tem, kakšno je stanje naše železniške infrastrukture in kako do sredstev za najbolj nujne projekte, v današnji oddaji Studio ob 17h.
Sovražni govor je izražanje sovraštva do različnih manjšin. Zakaj je tovrstne nestrpnosti tudi pri nas vse več? Kakšne posledice ima sovražni govor, kako se nanj odzivamo, zakaj ga tako težko in zelo redko kazensko preganjamo? Ali preprečevanje sovražnega govora res pomeni omejevanje svobode govora? S Tatjano Pirc in njenimi gosti v Studiu ob sedemnajstih na Prvem programu.
Združeni narodi so v obdobju izbiranja novega generalnega sekretarja tarča številnih kritik svojega delovanja. Veliko držav zahteva reforme, predvsem varnostnega sveta. Generalni sekretar Svetovne organizacije Ban ki Moon pa je pred dnevi predstavil predlog za prenovo sistema humanitarne pomoči. O tematiki v Studiu ob 17ih z voditeljem Tomažem Gerdenom.
Trava, kanabis, marihuna, gandža - skratka konoplja - je pri nas prepovedana mehka droga, ki pa so jo ljudje po vsem svetu tisočletja uporabljali za lajšanje simptomov različnih bolezni. Raziskave dokazujejo njene široke terapevtske učinke. Je ena od najbolj varnih rastlin za zdravljenje, pri nas pa je dovoljena le sintetična uporaba ene učinkovine - THC. Tokrat se je zganila tudi politika: v javni razpravi je predlagani zakon o legalizaciji konoplje. Toda kako jo ohraniti pod nadzorom zdravstva, preprečiti črni trg? Kdo bo koval izjemne dobičke ob legalizaciji? Kakšna je resnica o konoplji, v Studiu ob 17ih z voditeljico Alenko Terlep
Državne proslave so bile vsakokrat težka preizkušnja za avtorje in režiserje, vendar je o tem veljala zaveza molka. Prvi jo je pretrgal režiser letošnje proslave ob slovenskem kulturnem prazniku. O razburkanem dogajanju bomo spregovorili z vidika tradicije državnih proslav pri nas, ustvarjalcev, ki so jih oblikovali, in ideoloških določil časa, medtem ko so se vsi udeleženci spraševali: Kaj si bo narod mislil? S Petro Tanko v Studiu ob 17ih.
Dijaki zadnjih letnikov srednjih šol so pred pomembno odločitvijo, kateri študij izbrati: ali pri tem slediti svojim željam ali prisluhniti razmeram na trgu zaposlovanja? Na ta in številna druga vprašanja, ki se odpirajo mladim pred tradicionalnima informativnima dnevoma, bomo iskali odgovore z gosti z vpisne službe univerze, kariernega centra, zavoda za zaposlovanje in študentske organizacije. Voditeljica studia na prvem bo Nataša Lang.
Brexit oziroma izstop vplivne Velike Britanije iz Evropske unije bi povezavo v obdobju krize močno pretresel, a bi se kot bumerang obrnil tudi proti britanskemu gospodarstvu. Britanske napovedi o referendumu so spodbudile razpravo o reformi evropske povezave. Ali bo kompromis sledil ciljem in vrednotam Unije ali vse močnejšim nacionalnim interesom? Koliko so države članice pripravljene popustiti britanskim željam in kako se bodo opredelile do omejitve pravic priseljencev ter begunske problematike, ki že sama načenja obstoj Unije. Več v Studiu ob 17-ih s Sandro Brankovič.
Na današnji kulturni dan predstavljamo letošnje dobitnike najvišjih priznanj za umetnostne dosežke, ki jih podeljujejo že skoraj 7 desetletij. Slišali boste pogovora s pisateljem Tonetom Partljičem in skladateljem Ivom Petrićem, ki sta bila nagrajena za življenjsko delo, predstavili bomo tudi šest nagrajencev Prešernovega sklada. V današnji Ars humani na Tretjem in Studiu ob 17h na Prvem programu.
Narodna galerija je v prvih dneh po odprtju pokala po šivih. Razširjena zbirka zakladnice likovne umetnosti naših krajev je v prenovljen Narodni dom v Ljubljani privabila množico obiskovalcev z vseh koncev Slovenije, ne brez razloga. Zbirka je odslej veliko bolj obsežna, marsikatera umetnina je na novo restavrirana, zlato spet sije s stropov kot pred 120-imi leti. Med stare in nove zaklade Narodne galerije se bomo podali v tokratnem Studiu ob 17ih z voditeljico Nino Slaček.
Kljub uradnim podatkom, iz katerih bi lahko sklepali, da se razmere na trgu dela izboljšujejo, ni tako. Brezposelnost je manjša, a večina zaposlitev je negotovih, prekarnih. Številni se zato odločijo poiskati nove priložnosti v tujini in pogosto so pričakovanja popolnoma drugačna od realnosti. Višje plače ne pomenijo vedno višjega standarda. V današnjem Studiu ob 17ih bomo z več različnih zornih kotov predstavili selitve in vrnitve z dela v tujini – z Urško Valjavec.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Cene bencina in dizelskega goriva v Sloveniji se še naprej znižujejo in so bile nazadnje tako nizke pred šestimi oziroma sedmimi leti. Prav v tem času se je vlada odločila za postopno sproščanje cen naftnih derivatov. Za začetek država ne bo več določala cen višjeoktanskih bencinov, že čez nekaj mesecev lahko sledi tudi sprostitev cen bolj prodajanih goriv. Trgovci se veselijo tega, kupci pa malo manj, a zaradi dogajanja na svetovnih trgih nič ne kaže, da bosta nafta in z njo bencin spet kmalu dosegla take cene kot pred nekaj leti. Tudi o tem, kako dolgo bodo države proizvajalke nafte vztrajale v tekmi pretirane proizvodnje in kako nizke cene vplivajo na domače gospodarstvo, v tokratnem Studiu ob 17h z voditeljico Erno Strniša.
Neveljaven email naslov