Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. V njej vsak delovnik po deveti uri gostimo strokovnjake z različnih področij. V petkovi oddaji bomo – za spremembo – vas, poslušalke in poslušalce, prosili za odgovore. Katere teme vas najbolj zanimajo? So to zdravstvene, pravne, kulinarične, socialne, veterinarske ali morda finančne teme? Po deveti uri sprejemamo vaše predloge in želje o tem, kaj bi še želeli slišati v oddaji.
Vzroki za bolečine v hrbtenici so različni, najpogosteje pa gre za degenerativne spremembe na medvretenčnih ploščicah v ledvenem delu hrbtenice. Katere so bolezni hrbtenice in kako jih zdravimo? Gost Svetovalnega servisa bo specialist ortopedske kirurgije doc. dr. Boštjan Kocjančič z ortopedske klinike UKC Ljubljana. Pišite na prvi@rtvslo.si, vprašanje lahko zapišete v obrazec na spletni strani Prvega, ali pokličite med oddajo. Z gostom se bo pogovarjala Petra Medved.
Pred nami so poletni meseci, zato je na mestu vprašanje, kaj sodi v našo potovalno lekarno. Kaj moramo torej vzeti s seboj na krajši oddih ali daljše potovanje, da ne bo težav z bolečinami, prebavo ali opeklinami? Kako recimo prepoznamo sončarico in kako poskrbeti za naše najmlajše sopotnike? Na ta in vaša vprašanja bo v sredinem Svetovalnem servisu odgovarjal Milan Rajtmajer dr. med., spec. splošne in družinske medicine iz Zdravstvenega doma Celje.
Epilepsija se v razvitem svetu pojavlja pri približno odstotku prebivalstva. Za to nevrološko bolezen so značilni ponavljajoči se napadi, ki se pojavljajo v različnih oblikah. Prav tako jo spremljajo socialne in čustvene posledice, s katerimi se stroka uspešno spopada. S širjenjem znanja in vedenja tako odpravljajo predsodke in strahove, ki povečujejo breme bolezni. Kaj povzroči nastanek epilepsije in kakšne so oblike zdravljenja? O vsem tem bomo govorili v torkovem svetovalnem servisu, ko bo na vprašanja odgovarjal doktor Bogdan Lorber, vodja dejavnosti za epilepsijo odraslih na ljubljanski nevrološki kliniki.
V ponedeljkovem Svetovalnem servisu se bomo ustrezno pripravili na morebitne avtocestne zastoje in kolone na mejnih prehodih, predvsem pa preverili, kako se jim kar se da uspešno izogniti. Z nami bo Matic Zupančič z informacijskega centra AMZS, ki bo med drugim odgovoril na vprašanje, kako in kdaj zamenjati vozni pas, da gneče ne bomo povzročali tudi sami in kaj storiti v primeru prometne nesreče v tujini. Svoja vprašanja ali izkušnje lahko pošljete na elektronski naslov prvi@rtvslo.si ali jih zapišete na obrazec na spletni strani Prvega.
Poleti je za naše pasje in mačje prijatelje največja težava vročina, zato sta v takih dneh nujni senca in sveža voda. Kadar se odpravimo s psom na morje, je dobro pravočasno poskrbeti tudi za preventivo nekaterih bolezni, ki se prenašajo s klopi, komarji ali peščenimi muhami. Ali moramo poleti prilagoditi tudi hrano? Kako s psom na potovanje, katere dokumente potrebujemo? V petkovem svetovalnem servisu bo naš gost Marjan Kastelic, dr. vet. medicine. Pokličite ali nam pišite.
V aprilu je varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev RTV Slovenija prejela 188 odzivov. To je nekoliko manj kot marca in bistveno manj kot aprila lani, vendar na ravni večletnega povprečja. Število odzivov na Televizijo Slovenija se je zmanjšalo, povečalo pa število odzivov na MMC. Kaj grajajo in kaj pohvalijo poslušalci Radia Slovenija? Kateri so najpogostejši odzivi na tehnične zadeve, kakšne odzive v zadnjem času opaža varuhinja v povezavi z informativnim, razvedrilnim in športnim programom? V četrtkovem svetovalnem servisu bosta na vaša vprašanja odgovarjala Marica Uršič Zupan, varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev RTV Slovenija, in odgovorni urednik Prvega programa Radia Slovenija Danijel Poslek.
V času, ko smo vse bolj odtujeni od narave in drug od drugega, taborništvo uči, kako naravo spoštovati in varovati ter kako se v njej znajti. Taborništvo uči tudi prilagodljivosti, reševanja težav, vodenja ekipe, predvsem pa ponuja varno okolje za delanje napak. O učenju mehkih veščin, odgovornosti in samostojnosti prek igre, raziskovanja in dela v skupini v Svetovalnem servisu po 9.00 več pove Urban Lečnik Spaić, pomočnik načelnika ZTS (Zveze tabornikov Slovenije). Pokličite nas ali nam pišite.
Nomadski turizem se je v Evropi zelo razmahnil in ni značilen le za sredozemsko obalo. Je pa seveda na jugu večja gneča, na severu pa več svobode. O sodobnem nomadskem počitnikovanju se bomo pogovarjali v torkovem Svetovalnem servisu – na vaša vprašanja bo odgovarjal Klemen Hren, urednik portala avtokampi.si.
Za oploditev z biomedicinsko pomočjo z darovanimi spolnimi celicami se odločajo pri tistih neplodnih parih, pri katerih zaradi bolezni moškega ali ženske z nobenim postopkom ni mogoče pridobiti semenskih ali jajčnih celic ali pa sta partnerja nosilca hudih dednih bolezni. Darovanje moških spolnih celic zdravih darovalcev je tako upanje za številne pare in je v Sloveniji zakonsko urejeno od leta 2011. O pogojih, postopku in drugih vprašanjih bomo govorili v ponedeljkovem svetovalnem servisu, ko bo naš gost Sašo Drobnič, dr. med., vodja Dnevne klinike na Kliničnem oddelku za reprodukcijo Ginekološke klinike v Ljubljani.
Kot je znano, so kostno-mišična obolenja najpogostejša bolezen v Evropski uniji, ki izvira neposredno iz povečevanja obremenitev pri delovnem procesu. Pri nas so ta obolenja vzrok za kar četrtino bolniških odsotnosti. Da bi omogočili večjo varnost in boljše zdravje delavcev, bo avgusta začel veljati nov pravilnik. Ta uvaja metodo, ki prinaša kriterije, na podlagi katerih se ugotovi, ali je zaposleni preveč obremenjen z ročnim premeščanjem. O novih pravilih z gostom – to bo Nikolaj Petrišič, vodja Sektorja za varnost in zdravje pri delu z ministrstva za delo.
Načrtovanje in umeščanje vsebin v prostor ter projektiranje in graditev so dejavnosti, ki se jih brez geodetskih podlag ne da izvajati. Geodetske podlage so metrični prikaz realnega terena, na katerega se umeščajo predvideni posegi. Kakšna je razlika med registrskim vpisom stavbe in katastrskim vpisom stavbe, ki ga zasledimo na javnih pregledovalnikih nepremičnin na e-prostoru? Več o geodetskih storitvah v četrtkovem Svetovalnem servisu, ko bo na vprašanja odgovarjal Matej Plešnar, predsednik matične sekcije geodetov pri Inženirski zbornici Slovenije.
Sredin Svetovalni servis tokrat namenjamo poletni oskrbi vrtnic. Z odličnim poznavalcem "kraljice rož" Matjažem Mastnakom iz Arboretuma Volčji Potok bomo govorili o poletnem obrezovanju, gnojenju, zalivanju, zastiranju in potikanju vrtnic. Pozabili pa ne bomo niti starih sort vrtnic, ki cvetijo samo enkrat, a predstavljajo dragocen element vrtne dediščine na podeželju. Vabljeni k poslušanju in sodelovanju, vaša vprašanja sprejemamo na elektronskem naslovu prvi@rtvslo.si in v obrazcu na spletni strani Prvega.
Primeren položaj in pravilno dihanje. To sta dve pravili pri osnovnih plavalnih tehnikah: prsno, kravl in hrbtno. Plavanje je vrsta rekreacije, pri kateri delujejo skoraj vse mišice. Kako torej doseči, da bomo plavali sproščeno in hkrati brez velikega napora premagali določeno razdaljo. Sogovornik: Žiga Košnjek, trener plavanja pri športnem društvu Aqua.
V Sloveniji je registriranih že okoli 10 tisoč avtodomov. Počitnikovanje z njimi je postalo privlačno tudi za občasne najemnike. Večino avtodomov lahko vozimo z vozniškim dovoljenjem B kategorije, vendar pa se vožnja avtodoma precej razlikuje od vožnje osebnega avtomobila. Kaj moramo vedeti o tem preden sedemo v avtodom in se odpeljemo na počitnice. O tem bomo v Svetovalnem servisu spraševali Tomaža Farčnika, inštruktorja varne vožnje iz AMZS.
Letošnji Teden gozdov poteka pod geslom sonaravno upravljanje z gozdovi in z inovacijami podprto prilagajanje podnebnim spremembam. Kaj morajo lastniki narediti za dobro kondicijo gozdov, da preprečijo razvoj bolezni in škodljivcev? ? Katere finančne spodbude so na voljo za male lastnike gozdov? Kaj pomeni gozdna ekocelica, kako poteka setev z droni in kaj vključuje digitalizacija gozdarstva? Katera pravila vključuje gozdni bonton? Gost petkovega svetovalnega servisa bo magister Andrej Breznikar iz Zavoda za gozdove Slovenije. Po deveti, na Prvem.
Poleg vode in čaja ljudje v povprečju največkrat sežemo po kavi in Slovenci pri tem nismo izjema. Po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije je pri nas približno 4 tisoč kavarn, s predelavo čaja in kave pa se ukvarja približno 50 podjetij. Ker pa je najboljša kava tista, ki jo pripravimo v domači kuhinji, se bomo v četrtkovem Svetovalnem servisu pozanimali o možnih načinih njene priprave. Kako pripraviti filtrirano kavo? Pa turško? Bi vedeli, v čem se bosanska razlikuje od turške? Pa tudi - kakšno kavo si najraje pripravite vi? Na vprašanja bo v četrtkovem svetovalnem servisu odgovarjal pražar in lastnik blagovne znamke kave Banibeans Luka Banovič.
Devetega junija bomo volili devet slovenskih poslancev v evropskem parlamentu in odločali na treh posvetovalnih referendumih. Kaj storiti, če na dom ne boste prejeli obvestila o volitvah? Kdaj in kje lahko predčasno volite? Kdo lahko glasuje na domu? Do kdaj je treba oddati vlogo za glasovanje izven okraja stalnega prebivališča? Kako uporabimo preferenčni glas? Gost sredinega svetovalnega servisa po deveti uri na prvem programu bo direktor Državne volilne komisije Igor Zorčič. Vaša vprašanja lahko zapišete tudi na spletni strani prvi.rtvslo.si ali pa nas pokličete med oddajo.
Podkast je oddaja, ki jo poslušamo in vse pogosteje tudi gledamo prek digitalnih naprav. Katere podkaste ustvarjamo na Radiu Slovenija in kje vse jih lahko najdete? V kakšni obliki, avdio ali video? Kakšna je razlika med radijsko oddajo in podkastom? Kateri so najbolj priljubljeni podkasti v tujini in kdo jih ustvarja? Kaj pa pri nas? Na vaša vprašanja v torkovem svetovalnem servisu odgovarja Matej Praprotnik, ki na Radiu Slovenija skrbi za digitalne storitve.
Če vaš vrt krasijo različni okrasni grmi, na primer španski bezeg, forzicija, japonska kutina in drugi, vam bodo gotovo prav prišli nasveti, kako grme negovati, kako jih obrezati in kako to rastje obvarovati pred škodljivci. Gost ponedeljkovega Svetovalnega servisa bo Peter Ribič, strokovnjak za grmovnice iz Biotehniškega centra Naklo. Dobrodošla so tudi vaša vprašanja, ki jih sprejemamo na elektronskem naslovu prvi@rtvslo.si, lahko pa nas pokličite med oddajo ali svoje vprašanje zapišete v obrazec na spletni strani Prvega.
Neveljaven email naslov