Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
Tako zimski kot praznični dnevi mnoge ljudi zvabijo v savno, kjer se naše telo dobro pregreje, razstrupi in okrepi. A pred obiskom je dobro vedeti, za koga je savnanje primerno, komu odsvetovano, kako se ga pravilno lotiti in katero vrsto savne izbrati. Ivica Flis Smaka, dr. med., spec. fizikalne medicine in rehabilitacije ter mednarodna wellness svetovalka, bo v sredinem Svetovalnem servisu odgovarjala tudi na vaša vprašanja, povezana z obiskom savne. Pišite nam na prvi@rtvslo.si, pokličite med oddajo ali zapišite svoje vprašanje na spletni strani.
Kako pripravimo krhko, kuhano ali paljeno testo? Kako pripravimo praznično pecivo iz polnozrnate moke, katero sladilo uporabiti namesto sladkorja, kako naredimo najboljši božični sadni kruh? Se boste lotili peke orehove potice, bi poskusili čokoladno lešnikovo torto s hruškami, je še čas za pripravo škofjeloških kruhkov? Kako pravilno pečemo suffle ali čokoladno presenečenje? Gostja petkovega svetovalnega servisa bo Majda Rebolj, učiteljica kuharstva na Srednji šoli za gastronomijo in turizem v Ljubljani. Svoja vprašanja lahko zapišete na spletni strani prvi.rtvslo.si ali nas pokličete med oddajo.
»Čuvaj svoje prste in naša ušesa! Bodi zvezda, ne meči petard.« To je nekaj vsakoletnih pozivov, s katerimi policisti opozarjajo na to, kako nepotrebna in nevarna je lahko pirotehnika. Letos so že novembra pri mladoletniku zasegli več kot 600 različnih prepovedanih petard. Kaj glede prodaje in uporabe pirotehnike določa zakon? Morajo imeti dovoljeni izdelki kakšen certifikat? Gost bo Daniel Jug iz uprave uniformirane policije na Generalni policijski upravi.
Ustno zdravje je tesno povezano z našim splošnim zdravjem, saj bolezni zob in ustne votline pomembno vplivajo na kakovost življenja posameznika, njegovo vsakodnevno delovanje in psihosocialno stanje. Kako pogosti morajo biti obiski zobozdravnika? Kolikokrat na dan si je priporočljivo umiti zobe? Kako izbrati pravo ščetko in zobno pasto? Sta zobna nitka in ustna vodica obvezna pripomočka? O tem v sredinem svetovalnem servisu z gostjo Urško Šavli, doktorico dentalne medicine. Pokličite nas ali nam pišite tudi vi!
Torkov Svetovalni servis namenjamo pravilom lepega vedenja, s poudarkom na prazničnem času. Kaj se spodobi in kaj ne, kako izbrati, izročiti in sprejeti darilo, kaj predpisuje bonton pri praznično pogrnjeni mizi? O tem s strokovnjakinjo za kulturo vedenja in protokol Bojano Košnik Čuk.
V Svetovalnem servisu je prim. Mitja Topalovič iz Maribora odgovarjal na vprašanja o težavah z žlezo ščitnico
Državni program SVIT je program presejanja in zgodnjega odkrivanja predrakavih sprememb in raka na debelem črevesu in danki, namenjen ženskam in moškim med 50. in 74. letom. Podatki namreč kažejo, da je ta rak tretji najpogostejši pri ženskah in na četrtem mestu pri moških. Zdravljenje je ob zgodaj odkritih spremembah lahko zelo uspešno. Gost petkovega svetovalnega servisa bo Samo Plut, dr. med., specialist gastroenterolog iz UKC Ljubljana. Pokličite ali nam pišite.
Delo na domu lahko ob soglasju delodajalca in delavca pomeni pomemben institut za naslavljanje sodobnih vsakodnevnih izzivov. Delavcu omogoča lažje usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, delodajalcu pa večjo fleksibilnost in lažjo organizacijo dela. Kaj mora vsebovati pogodba o taki obliki dela, kako je delodajalec dolžan zagotavljati varne pogoje dela na domu? Katere so sicer obvezne sestavine pogodbe o zaposlitvi, kako je s konkurenčno klavzulo in kaj naj bo prvi korak zaposlenega, ki so mu kršene delavske pravice? Gostja četrtkovega svetovalnega servisa bo odvetnica Tina Šnajder.
Sneg je že dodobra prekril gorski svet, a lepote zasneženih gora s seboj prinašajo tudi številne pasti. Zimski obisk gora zaznamujejo kratki dnevi, specifične snežne razmere, temperature pod lediščem, večkrat tudi močan veter. Da se čim bolje pripravimo na vse izzive zimskega obiskovanja gora, je izjemno pomembna premišljena priprava na turo in seveda ustrezna oprema. O tem, kako se pravilno odpravimo v zasneženo sredogorje in visokogorje je v sredinem Svetovalnem servisu govoril generalni sekretar Planinske zveze Slovenije Damjan Omerzu.
December je mesec, za katerega slišimo, da je "veseli", drugim se zdi mesec pričakovanja, nekaterih pa se decembra poloti nekakšna otožnost. Leto se zaključuje in nehote pomislimo, kaj nam bo prineslo prihodnje. Pogled v iztekajoče se leto nas spomni tudi na kakšne manj lepe in vesele dogodke, za prihodnost si vsak želi dneve brez večjih pretresov. A življenje ubira svojo pot in da bodo tudi temni dnevi postali svetlejši, prihaja v torkov svetovalni servis mag. Maja Bajt, univ. dipl. psihologinja, certificirana integrativna psihoterapevtka, strokovna vodja inštituta Tukaj in zdaj. Pokličite ali nam pišite.
Kdaj lahko pričakujete, da bo zdravljenje v zdravilišču odobreno, kdaj ne? Ali so možne kombinacije – da del zdravljenja plača zavarovalnica, del pa zavarovana oseba sama? Katere so smernice pri izbiri zdravilišča? Ali o tem odloča ZZZS ali zavarovanec sam? Ali se je mogoče na odločitev pritožiti? Na konkretna vprašanja bo med deveto in pol deseto odgovarjal gost v studiu, Mario Bartolac, dr. med., specialist družinske medicine in izvedenec ZZZS za zdraviliško zdravljenje.
V nedeljo pri nas in po vsej Evropi začenjajo veljati novi vozni redi vlakov, zato bomo v petkovem svetovalnem servisu govorili o železniškem potniškem prometu. Kako bodo obsežna dela na ljubljanskem vozlišču vplivala na prihode, odhode in zamude vlakov? Kje se obetajo nadomestni avtobusni prevozi? Kako več kot 50 novih vlakov spreminja uporabniško izkušnjo potnikov? Kakšne so povezave s sosednjimi državami in večjimi mesti v prazničnem decembru? Naš gost po deveti uri na Prvem bo Primož Kokalj iz poslovne enote Potniški promet pri Slovenskih železnicah.
Pojav menopavze je zahtevna življenjska sprememba, ki na vsako žensko vpliva drugače. Mnogim povzroči neprijetne simptome, povečajo se tudi možnosti za nastanek nekaterih zdravstvenih težav. Težave v menopavzi so zaradi načina življenja, daljše pričakovane starosti in sprememb, ki vplivajo na telo ženske, vse bolj pogoste. O tem bomo govorili v četrtkovem svetovalnem servisu, naša gostja bo izr. prof. Bojana Pinter, dr. med., specialistka ginekologije in porodništva z Ginekološke klinike UKC Ljubljana in Medicinske fakultete Univerze v Ljubljani.
Je po 50. letu še čas za menjavo službe in novo kariero? To vprašanje si bomo zastavili v sredinem Svetovalnem servisu na Prvem. Kako se po 50-letu lotiti projekta, ki se imenuje zamenjava zaposlitve? Kje iskati? Kako kontaktirati delodajalce in s čim jih prepričati? Med deveto in pol deseto bo v studiu Prvega Ivan Papič, predsednik Slovenske kadrovske zveze, ki bo govoril tudi o mentorstvu in medgeneracijskem prenosu znanja.
Težko dihanje, otekanje nog in upad telesne zmogljivosti so lahko simptomi srčnega popuščanja. Ta bolezen doleti vsakega desetega človeka po 65. letu, pojavi pa se lahko tudi pri precej mlajših. Poznate dejavnike tveganja, je mogoče srčno popuščanje kako preprečiti? Kako ga prepoznati in kako poteka zdravljenje? Gost torkovega Svetovalnega servisa po deveti bo prof. dr. Bojan Vrtovec, internist kardiolog z UKC Ljubljana. Vprašanja zanj sprejemamo na elektronskem naslovu prvi@rtvslo.si, spletni strani Prvega ali na telefonski številki 01 475 22 22 med oddajo.
Črni petek, spletni ponedeljek, Miklavževi popusti – v zadnjih tednih so nas vse te spodbude vabile k spletnemu nakupovanju z vsaj na videz ugodnimi popusti. A ne gre vedno vse po pričakovanjih, zato se o pasteh spletnega nakupovanja in potrošniških pravicah pogovarjamo v ponedeljkovem Svetovalnem servisu. Kaj morate preveriti, preden v spletni obrazec vnesete številko bančne kartice, kaj storiti, če naročeni izdelek ni enak prejetemu ali pa še slabše – če ga kljub plačilu sploh niste prejeli? Na vprašanja bosta odgovarjala Jasmina Mesič iz Si-Certa in vodja Evropskega potrošniškega centra Romana Javornik. Vabljeni k sodelovanju!
Se vam ob okvari malih gospodinjskih aparatov bolj izplača kupiti novega ali poiskati servis za starega? Kaj moramo vedeti oziroma znati, če se popravila lotimo sami? Kaj moramo ob napakah na novih aparatih vedeti o zakonodaji? Vse to in še več v Svetovalnem servisu z gostoma Nastjo Šubic iz družbe ZEOS in elektromehanikom Sinišem Martinom. Vaša vprašanja pričakujemo na telefonski številki 01/472 22 22, po elektronski pošti ali prek posebnega obrazca na naši spletni strani.
Slovenija se uvršča med države, ki okužbo s HIV-om dobro obvladujejo. Izboljšanje informiranosti in dostopnost do zdravil ob tem ostajata dva vidika, ki lahko dobro vplivata na zmanjševanje in zamejevanje spolno prenosljivih bolezni. Pred svetovnim dnevom boja proti AIDS-u bomo zato na Prvem Svetovalni servis posvetili spolnim okužbam; predvsem njihovemu zamejevanju oz. preventivi, pa tudi prepoznavanju in zdravljenju. Sogovornica bo infektologinja prof. dr. Mojca Matičič, ki vodi ambulanto za spolno prenosljive okužbe na Kliniki za infekcijske bolezni in vročinska stanja - UKC Ljubljana.
Aktualna vprašanja o pokojninah, uskladitvi in letnih dodatkih ter pogoji za upokojevanje v prihodnjem letu – vse to bo tema torkovega Svetovalnega servisa na Prvem. V studiu bo generalni direktor Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije Marijan Papež. Za koliko bodo višje pokojnine v letošnjem in prihodnjem letu? Kdaj lahko upokojenci pričakujejo prvo uskladitev?
Pretirano zadolževanje nas lahko pahne v spiralo dolgov, v skrajnem primeru tudi do izgube doma. O razlogih za izgubo nadzora nad finančnimi obveznostmi, o pasteh, ki jih prinaša ponudba posojil na sivem trgu, predvsem pa o nujnih korakih, ki jih moramo napraviti, da zaustavimo ta proces, se bomo v ponedeljkovem Svetovalnem servisu pogovarjali z dr. Alenko Hebar Lavrič z Inštituta Prelomi.
Neveljaven email naslov