Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
"Si še samski, kako to?" je vprašanje, ki ste ga samski ljudje verjetno naveličani. Zakaj pa tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj so v zvezi? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem, preverjamo v Torkovem kvizu.
Samskost je z družbenega vidika anomalija, saj ne prispeva k ohranjanju vrste
»Si še samski, kako to?« je vprašanje, ki ste ga samski verjetno naveličani. Zakaj pa recimo tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj niso samski? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem?
V medijih pogosto zasledimo trditev, da število samskih narašča. Iztok Šori, sociolog, raziskovalec, direktor Mirovnega inštituta, te trditve postavi v kontekst in pove, da gre tu “za statistiko o zakonskem stanu, ki ne pove nič o tem, ali je nekdo v partnerski zvezi ali ni. Torej samski so po tej definiciji tisti, ki še nikoli niso bili poročeni.”
Če nisi samski, torej še ne pomeni, da si poročen. Ne drži torej, da je samskih danes več kot nekoč:
“Zelo težko se je bilo recimo poročiti tistim, ki so bili revni. V času fevdalizma so morali pridobiti dovoljenje fevdalca, da so se sploh lahko poročili. Do samskosti je pogosto prihajalo tudi zaradi smrtnosti partnerja – ženske so umirale ob porodih, moški so umirali v vojnah – in zato je skozi zgodovino delež samskih visok oz. podoben današnjemu.”
Samski pogosto poročajo o diskriminaciji in pritiskih v ožjem družinskem krogu. Iztok Šori razlaga, da to ponavadi izvira iz dobronamernih želja staršev, a vseeno boli.
“V naši družbi še vedno velja prepričanje, da je osnovna celica družbe družina. Jaz mislim, da je to človek, da je to posameznik, posameznica. Zato se na samske gleda kot … nekateri pravijo “suha veja” in podobne stvari. Spomnimo se recimo referenduma o biomedicinski pomoči za oploditev samskih žensk in kaj se je takrat govorilo o samskih ženskah.”
Samskih se pogosto drži tudi stigma, da so egoisti, da so izbirčni, da jim največ pomeni kariera, da imajo veliko prostega časa in se zato tudi veliko ukvarjajo s seboj, pa tudi to, da je iskanje partnerja zelo razburljivo. Da to ni res dokazuje nemška raziskava, ki je razkrila, da ima 30-letni samski moški manj spolnega življenja kot 60-letna poročena ženska.
217 epizod
Zakaj se torku reče torek? Zakaj obstaja roza torek, črni torek, pustni torek in super torek? Na najbolj produktiven dan v tednu se gremo na Prvem ob 6.45 kviz. Torkov kviz.
"Si še samski, kako to?" je vprašanje, ki ste ga samski ljudje verjetno naveličani. Zakaj pa tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj so v zvezi? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem, preverjamo v Torkovem kvizu.
Samskost je z družbenega vidika anomalija, saj ne prispeva k ohranjanju vrste
»Si še samski, kako to?« je vprašanje, ki ste ga samski verjetno naveličani. Zakaj pa recimo tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj niso samski? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem?
V medijih pogosto zasledimo trditev, da število samskih narašča. Iztok Šori, sociolog, raziskovalec, direktor Mirovnega inštituta, te trditve postavi v kontekst in pove, da gre tu “za statistiko o zakonskem stanu, ki ne pove nič o tem, ali je nekdo v partnerski zvezi ali ni. Torej samski so po tej definiciji tisti, ki še nikoli niso bili poročeni.”
Če nisi samski, torej še ne pomeni, da si poročen. Ne drži torej, da je samskih danes več kot nekoč:
“Zelo težko se je bilo recimo poročiti tistim, ki so bili revni. V času fevdalizma so morali pridobiti dovoljenje fevdalca, da so se sploh lahko poročili. Do samskosti je pogosto prihajalo tudi zaradi smrtnosti partnerja – ženske so umirale ob porodih, moški so umirali v vojnah – in zato je skozi zgodovino delež samskih visok oz. podoben današnjemu.”
Samski pogosto poročajo o diskriminaciji in pritiskih v ožjem družinskem krogu. Iztok Šori razlaga, da to ponavadi izvira iz dobronamernih želja staršev, a vseeno boli.
“V naši družbi še vedno velja prepričanje, da je osnovna celica družbe družina. Jaz mislim, da je to človek, da je to posameznik, posameznica. Zato se na samske gleda kot … nekateri pravijo “suha veja” in podobne stvari. Spomnimo se recimo referenduma o biomedicinski pomoči za oploditev samskih žensk in kaj se je takrat govorilo o samskih ženskah.”
Samskih se pogosto drži tudi stigma, da so egoisti, da so izbirčni, da jim največ pomeni kariera, da imajo veliko prostega časa in se zato tudi veliko ukvarjajo s seboj, pa tudi to, da je iskanje partnerja zelo razburljivo. Da to ni res dokazuje nemška raziskava, ki je razkrila, da ima 30-letni samski moški manj spolnega življenja kot 60-letna poročena ženska.
25. oktober je svetovni dan testenin. Torkov kviz zato danes posvečamo vsem napakam pri pripravi, postrežbi in prehranjevanju s testeninami. Stvarem, ob katerih bi se Italijani prijeli za glavo in se zgrozili. Sogovornik: Maxxa iz RawPaste, restavracije s testeninami. Avtorica rubrike: Darja Pograjc.
Na prvi pogled je mačji panda nekaj izjemno ljubkega! Nekaj med mačko, pando in rakunom, njegov prednik je pa kratkonosi pes. Rdečkasta dlaka, bel gobček in košat rep, ki ga pozimi uporablja za zaščito pred mrazom. Če si ga ne znate predstavljati oz. ga še niste videli, nič hudega, v naslednjih minutah ga Irena Furlan, biologinja in pedagoška vodja iz Živalskega vrta Ljubljana, tudi opiše. Torkov kviz!
Zdi se, da obstajata dve vrsti ljudi – prvi zamujajo vedno in redno, drugi pa nikoli oz. skoraj nikoli. S Simono Lečnik Očko, mag. mednarodnih in diplomatskih študij ter ustanoviteljico in vodjo Akademije vrednot, se je pogovarjala Darja Pograjc.
Pogosto so vzrok za debate o tem, ali je udobje pomembnejše od videza. Nemalokrat se namreč znajdejo na seznamih najgrših čevljev na svetu. Lahko so enobarvni, pisani, okrašeni z bleščicami ali dodatnimi okraski, imenovanimi »jibbitz«. Ampak klasični model ima pa vedno 13 luknjic. Tema današnjega Torkovega kviza so kroksi, sogovornica pa je dr. Sabina Puc, vodja Oddelka za modno oblikovanje na Srednji šoli za oblikovanje in fotografijo Ljubljana.
V zadnjem tednu razstave o prvi avtocesti na naših tleh smo pogledali v Muzej novejše zgodovine Slovenije. Več kot 40 fotografij, predmetov, uniform cestninskih delavcev, kovček in torba za prevažanje denarja ter številna pričevanja – taka je statistika razstave ob 50. obletnici odprtja skoraj 32 km dolgega odseka Vrhnika–Postojna. To prvo avtocesto v takratni Jugoslaviji so gradili 30 mesecev.
30. avgusta leta 1775 se je rodil Janez Nepomuk Hradecky, ki je Ljubljani županoval kar 26 let. Od leta 1820, pa do svoje smrti leta 1846. V marsičem je prispeval k razvoju mesta, v katerem sta zdaj po njem imenovana cesta pa tudi most čez Ljubljanico. Na Hradeckega se bomo ob obletnici njegovega rojstva spomnili v Torkovem kvizu. Mojca Delač je pred mikrofon povabila turističnega vodnika Martina Šušteršiča.
Gotovo ste že kdaj med poslušanjem radijske postaje zasledili, da je v besedilu skladbe kakšna beseda preprosto izginila ali pa jo je nadomestila kakšna druga bolj ali manj inovativna beseda. Kdo je tisti, ki določi, kaj je v besedilu treba prekriti, izrezati, skratka preslišati? Kdaj in kje se je v modernem času začela cenzura v glasbi? In ali pretirana politična korektnost ubija ustvarjalnost? Torkov kviz pripravlja Darja Pograjc.
Zapuščeni hodniki. Odpadajoč omet. Vrata, ki visijo s tečajev. Odkrušene betonske stopnice. To je danes Haludovo Palace hotel na Krku. Nekoč pa je bilo to kar 100 tisoč kvadratnih metrov urejenega zemljišča z glavno hotelsko zgradbo, ki se je nad atrijskimi vilami, ki so jo obkrožale, dvigovala kot dvorec. Jugoslovanski Las Vegas so ga celo imenovali. Preverimo zakaj – poletni Torkov kviz se seli na otok Krk!
Čeprav si brez njih dopusta ob morju tako rekoč ne predstavljamo, se zadnja desetletja galebi pojavljajo tudi v mestnih okoljih. Torkov kviz zato posvečamo prav tem trdoživim, prilagodljivim in precej pametnim pticam - galebom!
Rodil se je na današnji dan pred 164 leti. Pravnik, podjetnik, pisatelj, pa tudi humanist, alpinist in botanik. Govoril je 4 jezike. Med 1. sv. vojno za orožje ni hotel prijeti, med 2. sv. vojno je iz taborišča rešil kar nekaj slovenskih gornikov. Torkov kviz o Juliusu Kugyju, očetu alpinizma v Julijskih Alpah!
Promet je – tako kot vreme in nogomet – kar nekako večna tema, na katero se ponavadi spozna vsak, in tudi o »ležečih policajih« ima gotovo vsak svoje mnenje. Oz. kakor bi se pravilneje reklo in povedalo: »hitrostnih ovirah«. Kdaj so se te pojavile, katere vrste grbin poznamo in ali bodo res nekoč izginile s cest?
V Torkovem kvizu tokrat obeležujemo 40 let obstoja Geometričnega središča Slovenije (GEOSS-a).
21. junij prinaša Sončev obrat oz. najdaljši dan leta na severni polobli, velja pa tudi za začetek astronomskega poletja. In kljub temu, da je danes dan najdaljši, so poletne noči posebne. Tudi nocojšnja bo. Namesto dneva bomo zato pozornost torkovega kviza namenili - noči. Pri tem nam bo pomagal doc. dr. Janez Kos, raziskovalec na Fakulteti za matematiko in fiziko, kjer se ukvarja z astronomijo in astrofiziko. Noč ima svojo moč. Avtorica: Mojca Delač.
Junija 1967 je bila na sporedu prva radijska oddaja V nedeljo zvečer. Skoraj 28 let je Marjan Kralj z izbrano glasbo in prijazno besedo pozdravljal, se veselil, velikokrat tudi tolažil.
Na današnji dan pred 30 leti se je zgodil prvi politični atentat pri nas. Ivan Kramberger, »dobri mož z Negove«, kakor so ga tudi klicali, je umrl na poti iz Jurovskega Dola v bolnišnico. Torkov kviz o fenomenu, ki se je rodil z nepozabnimi, iskrivimi uličnimi nastopi na prelomu iz 80. v 90. leta. Njegove poti od pastirja do dializnega tehnika in kandidata za predsednika države se spomnimo ob 6.45.
Tobak je rastlina z lepimi, rozastimi okrasnimi cvetovi. Znano je, da so njeni posušeni listi po svetu uporabljeni v nezdrave namene. Največja proizvodnja tobaka je na Kitajskem, v Indiji in Braziliji. Manj znano pa je, da je koristen tudi kot pesticid za zatiranje škodljivcev, torej kot insekticid. Vendar pri delu na vrtu velja previdnost, kajti nikotin se čez kožo zelo hitro absorbira. Znani so recimo smrtni primeri pri tihotapljenju listov tobaka, zalepljenih okrog trebuha. Sogovornik: prof. dr. Samo Kreft, mag. farm. s Fakultete za farmacijo Univerze v Ljubljani.
Medtem ko naj bi bilo pri nas - po oceni Matevža Remškarja, trenerja in selektorja ženske članske reprezentance v cheerldingu, Cheer zveza Slovenije - razmerje med spoloma pri tem športu 5 proti 95 odstotkov v prid ženskam, je v Združenih državah Amerike razmerje nekje 25 proti 75 odstotkov, prav tako v prid ženskam. Zakaj je tako med drugim povemo v Torkovem kvizu o cheerleadingu!
Green screen, zeleno ozadje ali virtualna scenografija je tema današnjega Torkovega kviza. Sogovornik: Rade Bojić, razvojni inženir v TV inženiringu RTV Slovenija deluje na področju grafike, kamor spada tudi virtualna scenografija.
Torkov kviz o nepremočljivih oblačilih, o tem kako so narejena, kako »deluje« njihova neprepustnost, zakaj je pomembna zračnost in kaj je pravzaprav goreteks – prva in najbolj znana blagovna znamka, ki je danes sinonim za tovrstna oblačila.
Ste kdaj pomislili, da bi nekega dne zbrali pogum, spakirali tisto osnovno, kar resnično potrebujete, ostalo imetje prodali, in se preselili v kombi, s katerim bi potovali po svetu? Glede na fotografije, ki jih na družbenih omrežjih - predvsem Instagramu - najdemo pod ključnikom »vanlife«, to niti ni tako nova niti redka praksa. Torkov kviz zato posvečamo življenju v kombiju oz. potovanju s hišo na kolesih! Klara Avsenik Žagar, ki se je s partnerjem Klemnom in psom Piknikom v kombi preselila pred 140. dnevi, se nam je po telefonu oglasila iz Lizbone.
Neveljaven email naslov