Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
"Si še samski, kako to?" je vprašanje, ki ste ga samski ljudje verjetno naveličani. Zakaj pa tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj so v zvezi? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem, preverjamo v Torkovem kvizu.
Samskost je z družbenega vidika anomalija, saj ne prispeva k ohranjanju vrste
»Si še samski, kako to?« je vprašanje, ki ste ga samski verjetno naveličani. Zakaj pa recimo tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj niso samski? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem?
V medijih pogosto zasledimo trditev, da število samskih narašča. Iztok Šori, sociolog, raziskovalec, direktor Mirovnega inštituta, te trditve postavi v kontekst in pove, da gre tu “za statistiko o zakonskem stanu, ki ne pove nič o tem, ali je nekdo v partnerski zvezi ali ni. Torej samski so po tej definiciji tisti, ki še nikoli niso bili poročeni.”
Če nisi samski, torej še ne pomeni, da si poročen. Ne drži torej, da je samskih danes več kot nekoč:
“Zelo težko se je bilo recimo poročiti tistim, ki so bili revni. V času fevdalizma so morali pridobiti dovoljenje fevdalca, da so se sploh lahko poročili. Do samskosti je pogosto prihajalo tudi zaradi smrtnosti partnerja – ženske so umirale ob porodih, moški so umirali v vojnah – in zato je skozi zgodovino delež samskih visok oz. podoben današnjemu.”
Samski pogosto poročajo o diskriminaciji in pritiskih v ožjem družinskem krogu. Iztok Šori razlaga, da to ponavadi izvira iz dobronamernih želja staršev, a vseeno boli.
“V naši družbi še vedno velja prepričanje, da je osnovna celica družbe družina. Jaz mislim, da je to človek, da je to posameznik, posameznica. Zato se na samske gleda kot … nekateri pravijo “suha veja” in podobne stvari. Spomnimo se recimo referenduma o biomedicinski pomoči za oploditev samskih žensk in kaj se je takrat govorilo o samskih ženskah.”
Samskih se pogosto drži tudi stigma, da so egoisti, da so izbirčni, da jim največ pomeni kariera, da imajo veliko prostega časa in se zato tudi veliko ukvarjajo s seboj, pa tudi to, da je iskanje partnerja zelo razburljivo. Da to ni res dokazuje nemška raziskava, ki je razkrila, da ima 30-letni samski moški manj spolnega življenja kot 60-letna poročena ženska.
217 epizod
Zakaj se torku reče torek? Zakaj obstaja roza torek, črni torek, pustni torek in super torek? Na najbolj produktiven dan v tednu se gremo na Prvem ob 6.45 kviz. Torkov kviz.
"Si še samski, kako to?" je vprašanje, ki ste ga samski ljudje verjetno naveličani. Zakaj pa tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj so v zvezi? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem, preverjamo v Torkovem kvizu.
Samskost je z družbenega vidika anomalija, saj ne prispeva k ohranjanju vrste
»Si še samski, kako to?« je vprašanje, ki ste ga samski verjetno naveličani. Zakaj pa recimo tistih v zvezi nihče ne vpraša, zakaj niso samski? Zakaj je samskost v sodobni družbi tak problem?
V medijih pogosto zasledimo trditev, da število samskih narašča. Iztok Šori, sociolog, raziskovalec, direktor Mirovnega inštituta, te trditve postavi v kontekst in pove, da gre tu “za statistiko o zakonskem stanu, ki ne pove nič o tem, ali je nekdo v partnerski zvezi ali ni. Torej samski so po tej definiciji tisti, ki še nikoli niso bili poročeni.”
Če nisi samski, torej še ne pomeni, da si poročen. Ne drži torej, da je samskih danes več kot nekoč:
“Zelo težko se je bilo recimo poročiti tistim, ki so bili revni. V času fevdalizma so morali pridobiti dovoljenje fevdalca, da so se sploh lahko poročili. Do samskosti je pogosto prihajalo tudi zaradi smrtnosti partnerja – ženske so umirale ob porodih, moški so umirali v vojnah – in zato je skozi zgodovino delež samskih visok oz. podoben današnjemu.”
Samski pogosto poročajo o diskriminaciji in pritiskih v ožjem družinskem krogu. Iztok Šori razlaga, da to ponavadi izvira iz dobronamernih želja staršev, a vseeno boli.
“V naši družbi še vedno velja prepričanje, da je osnovna celica družbe družina. Jaz mislim, da je to človek, da je to posameznik, posameznica. Zato se na samske gleda kot … nekateri pravijo “suha veja” in podobne stvari. Spomnimo se recimo referenduma o biomedicinski pomoči za oploditev samskih žensk in kaj se je takrat govorilo o samskih ženskah.”
Samskih se pogosto drži tudi stigma, da so egoisti, da so izbirčni, da jim največ pomeni kariera, da imajo veliko prostega časa in se zato tudi veliko ukvarjajo s seboj, pa tudi to, da je iskanje partnerja zelo razburljivo. Da to ni res dokazuje nemška raziskava, ki je razkrila, da ima 30-letni samski moški manj spolnega življenja kot 60-letna poročena ženska.
Hladnejši jesenski dnevi se marsikje že ovijajo z mamljivim vonjem po pečenem kostanju. Marsikdo med vami bo ali je že šel ponj v gozd in občudoval mogočna drevesa kostanja, ki so zdaj lepo jesensko obarvana. Nekaj zanimivosti o pravem (ali domačem) kostanju pa nam bo v današnjem torkovem kvizu nanizal prof. dr. Nejc Jogan s katedre za botaniko in fiziologijo rastlin, oddelka za biologijo Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
Pred dobrimi štirimi leti (5. septembra 2017) so gostje elitnega dogodka v Šanghaju prvič poskusili rožnato oz. rubinasto čokolado. "Recept je razvilo belgijsko-švicarsko podjetje Barry Callebaut," pove Nika Svetec, Bon Bon čokoladni atelje.
Konec leta 1961 je vrata odprla prva slovenska samopostrežna knjigarna oz. knjigarna s prostim pristopom. Pred 60 leti so se torej lahko kupci v knjigarni prvič usedli in še pred nakupom prelistali knjigo. Ta mejnik so v Sloveniji postavili v Konzorciju, danes največji knjigarni in papirnici v državi. Upokojenka Andreja Mlinar, nekdanja vodja knjigarne Konzorcij, nas je vTorkovem kvizu popeljala v čase, ko kupci še niso bili vajeni samostojnega raziskovanja knjigarne.
Prvič je tramvaj po ljubljanskih ulicah zapeljal 6. septembra 1901. Včeraj smo torej obeležili 120-letnico tega dogodka! Prvi dan obratovanja je bilo prodanih 6.400 vstopnic in tudi na t.i. »pogreb tramvaja« ob koncu njegovega delovanja v prestolnici je prišlo več tisoč ljudi. Je bil tramvaj res tako priljubljen? Preverjamo v Torkovem kvizu!
Zadnji dan meteorološkega poletja, ki sovpada tudi z zadnjim dnem poletnih počitnic. Morda se tudi za to zdi skok v september še toliko manj sončen in bolj - meglen. In prav temu vremenskemu pojavu smo namenili pozornost v tokratnem torkovem kvizu. Da razjasnimo morda kdaj megleno znanje o megli, pa zavili na Agencijo Republike Slovenije za okolje, na Urad za meteorologijo. Z Branetom Gregorčičem nismo prodajali megle, niti je ne mešali, smo se pa o njej temeljito pogovorili. Pripravila: Mojca Delač.
Lenoba – vseh grdob grdoba ali sproščanje duha in fizisa, kakor ga recimo poznajo Italijani in si ga s svojim »dolce far niente« načinom življenja privoščijo brez slabe vesti? Danes je primeren dan, da odgovorimo na to vprašanje – 10. avgust je namreč svetovni dan lenobe.
Od rojstva ideje o Slovenski planinski poti letos mineva 70 let! Njen idejni oče je bil profesor geografije Ivan Šumljak, idejo pa je dobil ob počitku na Črnem vrhu poleti leta 1951.
»Gosta lepljiva tekočina, sestavljena iz smolnih kislin in terpentinovega olja, ki se ob poškodbah izloča kot nekakšna zaščita drevesnega tkiva,« tako smolo definira Franc Perko, upokojeni mag. gozdarskih znanosti, tudi avtor številnih knjig in strokovnih člankov na tem področju. Vse o smoli pa v Torkovem kvizu!
Okoli 2000 vrst kresničk je na svetu, od tega približno 30 v Evropi in 5 v Sloveniji. Več o kresničkah pa v Torkovem kvizu, ki ga pripravlja Darja Pograjc.
Portoroški avditorij je javnosti najbolj poznan po festivalu Melodije morja in sonca, nacionalnem festivalu zabavne glasbe, ki poteka že od leta 1978. Nekaj glasbenih spominov obujamo z glasbenim urednikom, voditeljem in moderatorjem na Radiu Koper, pa tudi kantavtorjem Iztokom Novakom - Easyjem.
Filmske adaptacije knjižnih predlog so pomemben del industrije vse od njenih začetkov. Stare so torej približno toliko kot filmska umetnost, začelo se je že z nemim filmom, pove filmska recenzentka Ana Jurc iz Multimedijskega centra RTV Slovenija.
Meteorolog Jure Jerman z Agencije Republike Slovenije za okolje pove, da veter merijo z različnimi instrumenti na vseh zračnih plasteh. Pri tleh npr. z anemometri, v zraku pa z meteorološkimi baloni, ki se lahko – opremljeni z GPS napravo – dvignejo do višine 15 km.
Pred 527 leti je bil v škotskih arhivih prvič omenjen škotski viski. Izdeloval ga je menih John Cor. Dobra iztočnica, da povemo več o tej žgani pijači, pa tudi o tem, kakšen je slovenski viski!
"Očetje in mati te ideje so z zanosom stopili skupaj in podpisali ustanovitveni akt o zavarovanju Doline Triglavskih jezer. Sklenjena je bila pogodba za dobo 20 let, ki se prekine med 2. svetovno vojno, in je bila potem leta 1961 obnovljena na nekoliko večjem območju. Današnjo površino 840 kvadratnih kilometrov, ki leži na enem izmed najlepših predelov Slovenije, dobimo leta 1981. Letos tako praznujemo 40-letnico, 60-letnico, prve ideje pa so še mnogo starejše," je v Torkov kviz ob obletnici ustanovitve Triglavskega narodnega parka povedala Majda Odar, vodja informacijsko izobraževalne službe v Triglavskem narodnem parku.
Tisti, ki redno spremljate Evrovizijo, se verjetno že pripravljate na današnji večer. Prvi predizbor se bo zgodil danes. Ana Soklič bo nastopila druga, zato pazite, da je ne zamudite! Preden se začne uradna Pesem Evrovizije 2021 pa v kvizu o Evroviziji drugačne vrste, in sicer o tisti Evroviziji, ki se dogaja celo leto, na spletu. Torkov kviz in Evrovizija pred Evrovizijo!
RTV Slovenija ima štiri regionalne radijske postaje, med njimi tudi Radio Maribor. In ker naši štajerski radijski kolegi danes praznujejo, se jim s Torkovim kvizom pridružujemo tudi na Prvem! Na današnji dan, torej 11. maja 1945 ob 13h, je namreč Radio Maribor ugledal luč sveta. Vse najboljše!
4. maj je dan, na katerega goduje svet Florjan in je mednarodni dan gasilcev. Organizacija IFFD – International FireFighters Day – je za simbol tega dneva izbrala trak modre in rdeče barve; barvi simbolizirata vodo in ogenj. Sta pa ti barvi tudi mednarodno prepoznavni kot barvi reševalnih služb. Več pa v Torkovem kvizu!
Dukićeva vila in Vidmarjeva hiša v ljubljanski Rožni dolini imata zanimivo zgodovino, velikokrat se v medijih pojavljata kot eno, čeprav to nista. V eni je ugleden politik, kulturnik, dolgoleten predsednik Slovenske akademije znanosti in umetnosti Josip Vidmar živel po vojni, v drugi pa se je zgodil ustanovni sestanek Osvobodilne fronte leta 1941, katerega del je bil tudi sam.
Pred dnevom Zemlje s prof. dr. Tomažem Zwittrom o manj znanih zanimivostih našega planeta.
Če ste si med epidemijo doma ustvarili zeleno oazo miru in balkon ali pa kakšen drug prostor spremenili v urbano džunglo, kjer se lahko sprostite medtem ko zjutraj srebate kavo ali popoldne berete knjigo, še zdaleč niste edini. Ukvarjanje z rastlinami ima namreč sprostitveni in pomirjevalni učinek, ki smo se ga v zadnjem letu naučili (še bolj) ceniti. Kakšni so trendi v svetu sobnih rastlin? "V zadnjem času postajajo izjemno priljubljene zelene sobne rastline," v Torkovem kvizu razlagata Tjaša Jarc in Tilyen Mucik iz Džungla Plants.
Neveljaven email naslov