Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Težave ublažita tudi voda in čaj
Zakaj je sečni mehur poleti bolj občutljiv in zakaj je vnetje pogostejše pri mladih ženskah ter ženskah v menopavzi, je v tokratni oddaji Ultrazvok pojasnil zdravnik Andrej Drozg iz Splošne bolnišnice Celje. Povedal je tudi, zakaj za hitrejše izboljšanje stanja priporoča brusnični in ursi čaj. Kdaj pa je na vrsti zdravljenje z antibiotiki? Več v Ultrazvoku.
908 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Težave ublažita tudi voda in čaj
Zakaj je sečni mehur poleti bolj občutljiv in zakaj je vnetje pogostejše pri mladih ženskah ter ženskah v menopavzi, je v tokratni oddaji Ultrazvok pojasnil zdravnik Andrej Drozg iz Splošne bolnišnice Celje. Povedal je tudi, zakaj za hitrejše izboljšanje stanja priporoča brusnični in ursi čaj. Kdaj pa je na vrsti zdravljenje z antibiotiki? Več v Ultrazvoku.
Sladkor lahko tudi desetletje ali več tiho uničuje naše telo. »Pacienti so pogosto presenečeni, ko jim povemo, da imajo sladkorno bolezen,« opozarja dr. Aleš Skvarča s Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni UKC Ljubljana. Ljudje namreč pogosto prezremo opozorilne znake sladkorne bolezni, povišane koncentracije sladkorja v krvi pa ne zaznajo niti običajne meritve glukoze na tešče. Kaj torej priporoča dr. Skvarča – kako lahko prepoznamo prve zametke diabetesa? Prisluhnite oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: OregonStateUniversity/ Flickr, cc
Da bi se v vsakdanjem življenju lažje spoprijemali s stresom, se vedno več ljudi zateče k čuječnosti. »Ko smo čuječi, smo tukaj in zdaj. Zavedamo se sedanjega trenutka; ne poskušamo ga spremeniti in mu ne ubežati,« pravi psihologinja Maja Bajt z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Čuječnost izboljša kakovost življenja, zmanjša stres, tesnobnost in depresivnost. Kako se jo lahko priučimo, boste izvedeli v oddaji Ultrazvok. Z mag. Majo Bajt se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Cristopher Michel / Flickr, cc
Multipla skleroza je zahrbtna in nepredvidljiva bolezen živčnega sistema. Čeprav vzroka zanjo še ne poznamo, pa je zdaj na voljo že petnajst zdravil, ki multiplo sklerozo učinkovito umirijo. Strokovnjaki pa raziskujejo naprej. Pregledali so postopke, s katerimi bi multiplo sklerozo lahko čim prej prepoznali, napovedali potek bolezni in zdravljenja. Izkazalo se je, da jim je pri tem lahko v veliko pomoč pregled tekočine, ki obdaja možgane in hrbtenjačo. Kaj vse zdravnikom pove analiza tako imenovanega možganskega likvorja, bo v oddaji Ultrazvok pojasnil nevrolog prof. dr. Uroš Rot s Kliničnega oddelka za bolezni živčevja UKC Ljubljana. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Govind Bhagavatheeshwaran, Daniel Reich, National Institute of Neurological Disorders and Stroke, National Institutes of Health/ Flickr, cc. Slika možganov bolnika z multiplo sklerozo z magnetno resonanco.
Kadar čakamo na laboratorijske izvide, želimo in pričakujemo, da so hitri in zanesljivi. Na osnovi rezultatov namreč zdravnik postavi diagnozo in se odloči za vrsto terapije. Kljub temu je laboratorijska medicina pogosto prezrta. V današnji oddaji Ultrazvok prav zato izpostavljamo delo v Laboratoriju za klinično biokemijo in hematologijo na Kliniki Golnik. Z nedavno pridobljeno akreditacijo se uvrščajo med najboljše medicinske laboratorije pri nas in tudi širše. Iztok Konc se je pogovarjal z vodjo laboratorija doc. dr. Piko Meško Brguljan. Foto: Klinika Golnik/ Ocenjevanje laboratorija. Sogovornica dr. Meško Brguljan je prva z leve.
Kako zelo pomembne so zdrave oči in vid, potrjujejo naslovi, s katerimi smo v medijih pospremili novico o novem uspehu naših očesnih kirurgov. Beremo: »Vrhunski dosežek slovenskih oftalmologov«, »Uspešno opravljena prva vsaditev umetne roženice v Sloveniji«, »Z umetno roženico vrnili vid slepemu«. Bolnik, ki je bil zaradi kemične poškodbe oči skoraj popolnoma slep, zdaj lahko brez očal bere časopise. Zahteven poseg sta opravila zdravnica Alja Črnej in primarij Vladimir Pfeifer. O tem pomembnem dosežku se je z dr. Pfeiferjem v operacijskem bloku Očesne klinike UKC Ljubljana za oddajo Ultrazvok pogovarjal Iztok Konc.
Prva dva letošnja primera ošpic v Sloveniji odpirata številna vprašanja. Kako se ošpice prenašajo? Zakaj so tako nevarne? Kakšni so prvi znaki in simptomi ter kako naj ravnamo, če le te opazimo pri sebi ali pri svojem otroku? Izpostavili bomo tudi cepljenje proti ošpicam. Zakaj sta potrebna dva odmerka in zakaj lahko zbolijo tudi tisti, ki so cepljeni? Odgovori v oddaji Ultrazvok. Zdravnica Nadja Šinkovec z Nacionalnega inštituta za javno zdravje in Iztok Konc. Foto: CDC/ Dr. Heinz F. Eichenwald
V oddaji Ultrazvok bo gospod Albino Prodáni povedal, kako mu je nov srčni spodbujevalnik rešil in izboljšal življenje. Zdravniki ljubljanskega Kliničnega centra so namreč v preteklih tednih prvim sedmim srčnim bolnikom vstavili sodobne spodbujevalnike, ki so bistveno manjši in lažji od predhodnih. O prednostih le teh in poteku operacije bo podrobneje govoril prof. dr. Igor Zupan s Kliničnega oddelka za kardiologijo UKC Ljubljana. Poslušajte oddajo Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Zdravstveni tim: kardiolog dr. Igor Zupan je tretji z leve; ob njem, četrti z leve je srčni kirurg dr. Tomislav Klokočovnik. (UKC Ljubljana)
Zakaj so nekateri ljudje jutranji slavčki, drugi pa nočne sove? Kaj uravnava ritem spanja? Kako na naše zdravje vplivata nočno in izmensko delo? Znanstveniki so dolgo ugibali, kako smo se ljudje prilagodili na menjavo dneva in noči. Letošnji Nobelovi nagrajenci Hall, Rosbash in Young so v osemdesetih letih odkrili gene za našo notranjo biološko uro. Kako le ta tiktaka, pa boste izvedeli v tokratni oddaji Ultrazvok. Z nami bo dr. Andraž Stožer z Medicinske fakultete v Mariboru. Z njim se je srečal Iztok Konc. Foto: Alan Levine/ Flickr, cc
Dr. Veronika Rutar Gorišek je nevrologinja in raziskovalka. Preučuje, kako možganska kap prizadene govor in spomin. Pravi, da ima za nas dobro in slabo novico. Podrobneje bo o tem govorila v tokratni oddaji Ultrazvok. V literaturi sicer lahko preberemo, da so možganske celice zelo občutljive in ob kapi začnejo že po nekaj minutah propadati. Vendar pa se obenem sprožijo tudi procesi, ki v večji ali manjši meri pripomorejo k popravljanju poškodovanih možganskih centrov. Z dr. Veroniko Rutar Gorišek z Nevrološke klinike v Ljubljani se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: dierk schaefer/ Flickr, cc
Čeprav zdravje postavljamo na prvo mesto, pa opozoril, navodil in nasvetov zdravstvenih delavcev običajno ne slišimo prav radi. Kljub temu bomo v oddaji Ultrazvok povedali kar naravnost sledeče dejstvo: med nami je zelo malo takih, ki si redno in pravilno umivajo zobe. Rezultat slabe ustne higiene sta zobna gniloba in parodontalna bolezen. Obe lahko vodita v izpadanje zob. Kako bi torej morali skrbeti za svoje zobe? Kakšna zobna ščetka je najboljša in kdaj pride v poštev zobna nitka? Zakaj je zobna pasta le kozmetični dodatek? Kako pa vzdržujemo čistočo zobne proteze? Na ta in še druga vprašanja odgovarjata zobozdravnik Rok Gašperšič s Centra za ustne bolezni in parodontologijo Stomatološke klinike v Ljubljani in ustna higieničarka Ana Zupančič. Za oddajo Ultrazvok se je z njima pogovarjal Iztok Konc. Foto: Laura Taylor/ Flickr, cc
Leta sladke in mastne hrane ter nezdravo življenje pogosto vodijo v sladkorno bolezen. Zdravniki jo letno na novo odkrijejo pri kar 11.000 prebivalkah in prebivalcih Slovenije. Posledice sladkorne bolezni so lahko zelo hude, zato je ob diagnozi nujna sprememba življenjskega sloga. Ves trud se splača – saj študije potrjujejo, da lahko stroga dieta obrne tok sladkorne bolezni. Podrobneje pa v oddaji Ultrazvok doc. dr. Andraž Stožer z Medicinske fakultete v Mariboru. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: T Sheppard/ Flickr, cc
V ponedeljek je Evropska komisija podelila nagrade (EU Health Award 2017) nevladnim organizacijam s področja promocije cepljenja. Zmagal je projekt Imuno, ki deluje v okviru Društva študentov medicine Slovenije. Njihov cilj je javnosti približati dejstva o cepljenju, predstaviti novosti in opozoriti na odgovornost pri sprejemanju odločitve za ali proti cepljenju. Podrobneje pa v oddaji Ultrazvok. Iztoku Koncu sta se v studiu pridružili študentki medicine Eva Vrščaj in Danaja Plevel. Foto: Društvo študentov medicine Slovenije
V tokratni oddaji Ultrazvok bodo trije specialisti nevrologi govorili o zdravljenju napredovale oblike Parkinsonove bolezni. Gre za degenerativno bolezen živčevja. Čeprav zdravila, ki bi Parkinsonovo bolezen ustavilo in pozdravilo, še ne poznamo, pa v boju z njo vseeno nismo povsem nemočni. S sodobnimi metodami zdravljenja namreč lahko ublažimo najpogostejše težave ter bolnicam in bolnikom omogočimo bolj samostojno in neodvisno življenje. Gostje oddaje Ultrazvok: dr. Pablo Mir iz Seville, dr. Martin Rakuša iz Maribora in dr. Uroš Rot iz Ljubljane. Na Slovenskem nevrološkem kongresu jih je pred radijski mikrofon povabil Iztok Konc. Foto: Timothy K Hamilton/ Flickr, cc
Klamidija, gonoreja in sifilis so spolne bolezni, ki jih lahko učinkovito pozdravimo z antibiotiki. Tokrat izpostavljamo sifilis, nekaterim znan kot lues. Prof. dr. Mojca Matičič, ki vodi Ambulanto za spolno prenosljive okužbe v Ljubljani, opozarja, da je sifilis danes spet aktualen. Zdravniki namreč zadnja leta beležijo vedno več primerov. Kako in kdaj se okužimo s sifilisom? Kateri so najbolj značilni znaki in simptomi? Kakšna je diagnostika in zakaj je pomembno, da se okužbo odkrije čim prej? Ali penicilin še deluje proti sifilisu? Odgovori v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Tomizak/ Flickr, cc
Ali je uporaba mobilnih telefonov povezana z večjo pojavnostjo glioblastoma? Študije kažejo, da ne, pravi onkolog Uroš Smrdel. Pritrdi mu tudi mlada raziskovalka Barbara Breznik. In kaj je glioblastom? To je najpogostejši možganski tumor, za katerim v Sloveniji letno zboli približno 70 ljudi. Zdravniki in raziskovalci si o glioblastomu zastavljajo številna vprašanja, saj predvidevajo, da jih bodo odgovori pripeljali do novih, bolj uspešnih poti zdravljenja. Več z Barbaro Breznik z Nacionalnega inštituta za biologijo in dr. Urošem Smrdelom z Onkološkega inštituta v oddaji Ultrazvok. Z njima se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: dierk schaefer/ Flickr, cc
Pred nami so hladni meseci, ki na preizkušnjo postavijo naš imunski sistem. Ta se mora upreti virusom prehlada in gripe ter povzročiteljem pljučnic, ki so v tem obdobju pogostejše. Še posebej zahrbtne so tako imenovane atipične pljučnice. Ker so njihovi znaki in simptomi velikokrat neznačilni in prikriti obstaja nevarnost, da odlašamo z obiskom pri zdravniku. Podrobneje v oddaji Ultrazvok mag. Janja Blatnik iz Splošne bolnišnice Celje. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Hey Paul Studios/ Flickr, cc
Nerazumevanje bolezni in številni miti o raku dojk vodijo do stigme, ki je včasih lahko celo hujša od bolezni same. Vedno več žensk si zato vsak oktober pripne rožnato pentljo in o svoji izkušnji z rakom spregovori na glas. Na nedavni okrogli mizi sta pred polno predavalnico Biotehniške fakultete v Ljubljani o svojem boju pripovedovali novinarka in ambasadorka Združenja Europa Donna Barbra Drnač in prostovoljka Društva onkoloških bolnikov Jožica Mestnik. Z medicinskega vidika pa so rak dojk osvetlili prof. dr. Janja Ocvirk in Maja Ebert Moltara z Onkološkega inštituta ter prof. dr. Jože Pižem z Medicinske fakultete v Ljubljani. Poudarke z okrogle mize je zbral Iztok Konc. Foto: _e.t./ Flickr, cc
Ljudsko izročilo že od nekdaj prisega na dobrodejne učinke zdravilnih rastlin. Znanje o njihovi moči se prenaša iz roda v rod, znan slovenski pregovor pa pravi: »Za vsako bolezen rož'ca rase.«. Z napredkom znanosti se zdravilne rastline vse bolj uveljavljajo tudi v uradni medicini. Pred sezono prehladnih obolenj in gripe izpostavimo znane zdravilne učinke ameriškega slamnika, žajblja in sleza, ki krepijo imunski sistem in blažijo obolenja dihal. Podrobneje pa v oddaji Ultrazvok prof. dr. Samo Kreft s Fakultete za farmacijo v Ljubljani. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Virginia (Ginny) Sanderson/ Flickr, cc
Pravzaprav je nenavadno, da se parodontoza ne pojavi pri vseh ljudeh, pravi doc. dr. Rok Gašperšič s Centra za ustne bolezni in parodontologijo Stomatološke klinike v Ljubljani. Ocena strokovnjakov namreč je, da ima vsaj enega od znakov parodontalne bolezni več kot 90 odstotkov ljudi. Na srečo pa huda oblika obolenja prizadene le do 15 odstotkov prebivalcev. In kakšni so znaki? Krvavenje ob ščetkanju in nitkanju zob, otekanje dlesni, slab zadah in majavost zob. Podrobneje o parodontalni bolezni v tokratni oddaji Ultrazvok. Z dr. Rokom Gašperšičem se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Onetimeuseaccount/ WikimediaCommons, cc
V tokratni oddaji Ultrazvok ne bomo govorili o cepljenju, čeprav bomo zaključili prav z njim. Osrednja tema bo sepsa. To je nevarno stanje, pri katerem mikroorganizmi vdrejo v kri in lahko ogrozijo bolnikovo življenje. Potrebna je hitra zdravniška pomoč z intenzivnim zdravljenjem. Ker sepsa še zdaleč ni redka, si zasluži našo pozornost. Iztok Konc se je pogovarjal s prof. dr. Matjažem Jerebom s Klinike za infekcijske bolezni in vročinska stanja UKC Ljubljana. Vabljeni k poslušanju. Foto: Bill McChesney, Flickr, cc
Neveljaven email naslov