Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Novinarji so družbi sposobni nastavljati ogledalo, če se tudi sami kdaj postavijo predenj. Kaj kaže ogledalo slovenskim medijem v tokratnem Vročem mikrofonu odgovarja Petra Lesjak Tušek, predsednica Društva novinarjev Slovenije.
Novodobno novinarstvo zaznamujejo prekarnost, velike težave redno zaposlenih, pritiski, neodgovorni lastniki, koncentracija medijev, združevanje morda nezdružljivega, komercializacija, izgubljanje vsebine, tabloidizacija, krčenje novinarskih kolektivov, povečevanje pritiska na novinarje in rasti obsega dela, ki vpliva na slabšo kakovost novinarskih izdelkov. Vse to tudi večkrat izpostavlja Petra Lesjak Tušek, ki je pretekli teden že drugič prejela zaupanje članic in članov Društva novinarjev Slovenije in vnovič zasedla predsedniško funkcijo. Ob prvi izvolitvi je dejala, da jo skrbijo prestrašeni, apatični in celo nesolidarni novinarji.
Novinarji so družbi sposobni nastavljati ogledalo, če se tudi sami kdaj postavijo predenj. Kaj kaže ogledalo slovenskim medijem odgovarja Petra Lesjak Tušek, predsednica Društva novinarjev Slovenije
Prekarnost, velike težave redno zaposlenih, pritiski, neodgovorni lastniki, koncentracija medijev, združevanje morda nezdružljivega, komercializacija, izgubljanje vsebine, tabloidizacija, krčenje novinarskih kolektivov, povečevanje pritiska na novinarje in rasti obsega dela, ki vpliva na slabšo kakovost novinarskih izdelkov. Vse to so opisi razmer na področju profesionalnega novinarstva, kakor jih večkrat izpostavlja tudi Petra Lesjak Tušek, ki je pretekli teden že drugič prejela zaupanje članic in članov Društva novinarjev Slovenije in vnovič zasedla predsedniško funkcijo. Ob prvi izvolitvi je dejala, da jo skrbijo prestrašeni, apatični in celo nesolidarni novinarji.
Pomembna in aktualna tema v novinarstvu je kupovanje medijskega molka, ki velja za nedopustno, a vseeno vseprisotno prakso v različnih uredništvih. Profesor Marko Milosavljević s Katedre za novinarstvo ljubljanske fakultete za družbene vede pojasnjuje, na kakšne načine mediji izvajajo tovrstne prakse.
“Nekateri mediji imajo celo tri različne možnosti. Ne gre samo za to, da si kupuješ molk. Eno je, da se neha pisati o nekom ali o tebi ali o podjetju. Druga možnost je, da se naroči grdo pisanje o konkurentu, posebej o primeru javnih razpisov. Tretja opcija je, da se o tebi piše lepo, kot o najboljšem kandidatu. Gre za celo malo podjetništvo, ki, če smo malce cinični, sledi tisti ideji, da ni krize, da je potrebno biti inovativen in podjeten.” – dr. Marko Milosavljević
Mediji bi morali več poročati o dogajanju v medijih. Čez poletje se je ob napovedi združitve časopisnih hiš Večer in Dnevnik veliko govorili in pisalo o prihodnosti obeh časopisov. Petra Lesjak Tušek, novinarka Večera, odgovarja, kako napreduje združevanje: “Čakamo na prve konkretne poteze. Smo v postopku postopnega prilagajanja oziroma združevanje, saj mora Dnevnik izpeljati še daljše postopke, saj je delniška družba. Novinarji pa v smislu potencialnega združevanja ali celo odpuščanj, ki bo zagotovo sledilo, nimamo nekih novih informacij, kakšna bo perspektiva novega skupnega če že ne medija, vsaj družbe.”
“Prepričana sem, da bi morali več poročati o medijih. So pa po redakcijah in v uredništvih večkrat debate o tem, če ne bi s tem z lastnimi težavami preveč obremenili bralcev, poslušalcev in gledalcev. Čeprav mislim, da se pri tem ne bi smelo končati, ker lahko pa izpade malce hinavsko, če ves čas gledamo pod prste vsem drugim, poročamo o nekih nesprejemljivih in celo nezakonitih praksah v drugih poklicih, ki so enako izpostavljeni kot novinarstvo, med tem pa molčimo o nekih svojih zgodbah in skušamo to prikriti, saj ljudje to tudi prepoznajo in ne moreš izpasti verodostojen s takim načinom dela.” – Petra Lesjak Tušek
Družbena omrežja so povsem spremenila medijsko sfero in ključno vplivala tudi na novinarstvo. So pomembno orodje za pridobivanje informacij slehernega novinarja, vendar se je pomembno zavedati, da se v prispevkih ne sme zgolj in samo povzemati vsebin s tovrstnih omrežij.
“Tu smo se na neki točki že izgubili. Družbena omrežja ne bi smela biti primarni vir. Začelo se je izkoriščanje teh kanalov, ki na nek način olajšujejo naše vsakdanje delo. Vsak lahko sporoča svoje stališče v vsakem trenutku. Morali bomo začeti bolj pretresati, kaj je dejanski vir in se vrniti na teren. Pogledati skozi okno, če res dežuje ali ne in potem reči, kakšno je vreme.”
Novinarska profesija in nepristransko poročanje je ključnega pomena za obstoj demokracije, delovati mora v javnem interesu, ki ga je vedno težje definirati, saj je bil pojem že velikokrat izkoriščen. V javnem interesu mora biti profesionalno novinarstvo s prepoznavanjem dejstev, razkrivanjem, odkrivanjem in beleženjem dogodkov. Kvaliteta pred kvantiteto ter kakovost pred številom klikom, saj medijski prostor največkrat najbolj potrebujejo tematike, ki niso toliko atraktivne za prejemnike vsebin, a pomembne za družbo.
“Pomembno je definirati vsebine ne glede na to, kaj je bolj poslušano in gledano. V vse bolj senzacionalističnem poročanju je pomembna ločnica med zasebnim in javnim, saj ni vse, kar je zanimivo za javnost, tudi v javnem interesu.”
Na udaru pa je tudi medijska zakonodaja. Še vedno veljavni Zakon o medijih je bil sprejet leta 2001, do danes sicer nekajkrat spremenjen in dopolnjen, a še vseeno potreben korenitih sprememb. Vedno več je sovražnega govora tudi v medijih, potrebuje se sprememba regulacija opredelitve popravka in oglaševanja, sploh na javnem servisu, ki ne more več konkurirati komercialnim medijem. Spremeniti je potrebno že samo definicijo medijev.
“Novinarstvo je eden izmed najmanj reguliranih poklicev, vse preveč je samooklicanih novinarjev. Potrebno je podpreti prakse, ki spodbujajo medijsko pismenost, potrebno je pomagati mladim novinarjev, ki velikokrat delajo prekarno, želijo pa si raziskovati, zato jih je potrebno podpreti z resoursi.”
Na vprašanje, ali je bila odločitev za ponovno kandidaturo za mesto predsednice Društva novinarjev Slovenije zahtevnejša kot pred štirimi leti, Petra Lesjak Tušek odgovarja, da je bilo tokrat težje: “To ni pozicija, ki bi si jo strašno želel, kar se vidi tudi po številu kandidatov. Predsedovanje vzame veliko časa, gre tudi za neprofesionalno funkcijo, ki pa prinaša več izpostavljenosti in ne kakšnega prestiža. Vendar se nisem žrtvovala za to funkcijo, saj je bila odločitev na koncu seveda moja.”
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Novinarji so družbi sposobni nastavljati ogledalo, če se tudi sami kdaj postavijo predenj. Kaj kaže ogledalo slovenskim medijem v tokratnem Vročem mikrofonu odgovarja Petra Lesjak Tušek, predsednica Društva novinarjev Slovenije.
Novodobno novinarstvo zaznamujejo prekarnost, velike težave redno zaposlenih, pritiski, neodgovorni lastniki, koncentracija medijev, združevanje morda nezdružljivega, komercializacija, izgubljanje vsebine, tabloidizacija, krčenje novinarskih kolektivov, povečevanje pritiska na novinarje in rasti obsega dela, ki vpliva na slabšo kakovost novinarskih izdelkov. Vse to tudi večkrat izpostavlja Petra Lesjak Tušek, ki je pretekli teden že drugič prejela zaupanje članic in članov Društva novinarjev Slovenije in vnovič zasedla predsedniško funkcijo. Ob prvi izvolitvi je dejala, da jo skrbijo prestrašeni, apatični in celo nesolidarni novinarji.
Novinarji so družbi sposobni nastavljati ogledalo, če se tudi sami kdaj postavijo predenj. Kaj kaže ogledalo slovenskim medijem odgovarja Petra Lesjak Tušek, predsednica Društva novinarjev Slovenije
Prekarnost, velike težave redno zaposlenih, pritiski, neodgovorni lastniki, koncentracija medijev, združevanje morda nezdružljivega, komercializacija, izgubljanje vsebine, tabloidizacija, krčenje novinarskih kolektivov, povečevanje pritiska na novinarje in rasti obsega dela, ki vpliva na slabšo kakovost novinarskih izdelkov. Vse to so opisi razmer na področju profesionalnega novinarstva, kakor jih večkrat izpostavlja tudi Petra Lesjak Tušek, ki je pretekli teden že drugič prejela zaupanje članic in članov Društva novinarjev Slovenije in vnovič zasedla predsedniško funkcijo. Ob prvi izvolitvi je dejala, da jo skrbijo prestrašeni, apatični in celo nesolidarni novinarji.
Pomembna in aktualna tema v novinarstvu je kupovanje medijskega molka, ki velja za nedopustno, a vseeno vseprisotno prakso v različnih uredništvih. Profesor Marko Milosavljević s Katedre za novinarstvo ljubljanske fakultete za družbene vede pojasnjuje, na kakšne načine mediji izvajajo tovrstne prakse.
“Nekateri mediji imajo celo tri različne možnosti. Ne gre samo za to, da si kupuješ molk. Eno je, da se neha pisati o nekom ali o tebi ali o podjetju. Druga možnost je, da se naroči grdo pisanje o konkurentu, posebej o primeru javnih razpisov. Tretja opcija je, da se o tebi piše lepo, kot o najboljšem kandidatu. Gre za celo malo podjetništvo, ki, če smo malce cinični, sledi tisti ideji, da ni krize, da je potrebno biti inovativen in podjeten.” – dr. Marko Milosavljević
Mediji bi morali več poročati o dogajanju v medijih. Čez poletje se je ob napovedi združitve časopisnih hiš Večer in Dnevnik veliko govorili in pisalo o prihodnosti obeh časopisov. Petra Lesjak Tušek, novinarka Večera, odgovarja, kako napreduje združevanje: “Čakamo na prve konkretne poteze. Smo v postopku postopnega prilagajanja oziroma združevanje, saj mora Dnevnik izpeljati še daljše postopke, saj je delniška družba. Novinarji pa v smislu potencialnega združevanja ali celo odpuščanj, ki bo zagotovo sledilo, nimamo nekih novih informacij, kakšna bo perspektiva novega skupnega če že ne medija, vsaj družbe.”
“Prepričana sem, da bi morali več poročati o medijih. So pa po redakcijah in v uredništvih večkrat debate o tem, če ne bi s tem z lastnimi težavami preveč obremenili bralcev, poslušalcev in gledalcev. Čeprav mislim, da se pri tem ne bi smelo končati, ker lahko pa izpade malce hinavsko, če ves čas gledamo pod prste vsem drugim, poročamo o nekih nesprejemljivih in celo nezakonitih praksah v drugih poklicih, ki so enako izpostavljeni kot novinarstvo, med tem pa molčimo o nekih svojih zgodbah in skušamo to prikriti, saj ljudje to tudi prepoznajo in ne moreš izpasti verodostojen s takim načinom dela.” – Petra Lesjak Tušek
Družbena omrežja so povsem spremenila medijsko sfero in ključno vplivala tudi na novinarstvo. So pomembno orodje za pridobivanje informacij slehernega novinarja, vendar se je pomembno zavedati, da se v prispevkih ne sme zgolj in samo povzemati vsebin s tovrstnih omrežij.
“Tu smo se na neki točki že izgubili. Družbena omrežja ne bi smela biti primarni vir. Začelo se je izkoriščanje teh kanalov, ki na nek način olajšujejo naše vsakdanje delo. Vsak lahko sporoča svoje stališče v vsakem trenutku. Morali bomo začeti bolj pretresati, kaj je dejanski vir in se vrniti na teren. Pogledati skozi okno, če res dežuje ali ne in potem reči, kakšno je vreme.”
Novinarska profesija in nepristransko poročanje je ključnega pomena za obstoj demokracije, delovati mora v javnem interesu, ki ga je vedno težje definirati, saj je bil pojem že velikokrat izkoriščen. V javnem interesu mora biti profesionalno novinarstvo s prepoznavanjem dejstev, razkrivanjem, odkrivanjem in beleženjem dogodkov. Kvaliteta pred kvantiteto ter kakovost pred številom klikom, saj medijski prostor največkrat najbolj potrebujejo tematike, ki niso toliko atraktivne za prejemnike vsebin, a pomembne za družbo.
“Pomembno je definirati vsebine ne glede na to, kaj je bolj poslušano in gledano. V vse bolj senzacionalističnem poročanju je pomembna ločnica med zasebnim in javnim, saj ni vse, kar je zanimivo za javnost, tudi v javnem interesu.”
Na udaru pa je tudi medijska zakonodaja. Še vedno veljavni Zakon o medijih je bil sprejet leta 2001, do danes sicer nekajkrat spremenjen in dopolnjen, a še vseeno potreben korenitih sprememb. Vedno več je sovražnega govora tudi v medijih, potrebuje se sprememba regulacija opredelitve popravka in oglaševanja, sploh na javnem servisu, ki ne more več konkurirati komercialnim medijem. Spremeniti je potrebno že samo definicijo medijev.
“Novinarstvo je eden izmed najmanj reguliranih poklicev, vse preveč je samooklicanih novinarjev. Potrebno je podpreti prakse, ki spodbujajo medijsko pismenost, potrebno je pomagati mladim novinarjev, ki velikokrat delajo prekarno, želijo pa si raziskovati, zato jih je potrebno podpreti z resoursi.”
Na vprašanje, ali je bila odločitev za ponovno kandidaturo za mesto predsednice Društva novinarjev Slovenije zahtevnejša kot pred štirimi leti, Petra Lesjak Tušek odgovarja, da je bilo tokrat težje: “To ni pozicija, ki bi si jo strašno želel, kar se vidi tudi po številu kandidatov. Predsedovanje vzame veliko časa, gre tudi za neprofesionalno funkcijo, ki pa prinaša več izpostavljenosti in ne kakšnega prestiža. Vendar se nisem žrtvovala za to funkcijo, saj je bila odločitev na koncu seveda moja.”
Kako se danes preživljajo slovenski glasbeniki, ko je prodaja fizičnih nosilcev zvoka v digitalni dobi tako rekoč zanemarljiva? Od koncertov živijo le redki, zato je še toliko bolj pomembno, da je trg urejen, saj zelo pomemben vir prihodkov prihaja od nadomestil predvajanja za avtorske in izvajalske pravice. Tu so zadeve nekoliko manj razdelane, sploh na področju izplačevanja nadomestil iz praznih medijev – USB-ključev, zgoščenk, notranjih pomnilniških enot računalnika in navsezadnje tudi mobilnih telefonov, pri čemer glasbeniki že sedem let niso dobili niti centa. In če bo to področje kdaj urejeno, glasbeniki denarja za nazaj ne bodo dobili izplačanega. Več o tem, kje se je zataknilo in zakaj se zadeve ne uredijo, s sogovorniki: Vojkom Tomanom, direktorjem Urada za intelektualno lastnino, Jero Rakovec Nahtigal z združenja SAZAS, Miho Guštinom – Guštijem, Markom Godnjavcem z Nika Records in Mojco Menart z ZKP RTV Slovenija.
Med programom in obljubam stranke in tistim, kar se dejansko zgodi v politiki, obstaja velik razkorak
Način življenja tudi v Sloveniji povzroča nenehno zviševanje porabe električne energije, programi za varovanje okolja pa tako kot od drugih v svetu tudi od nas zahtevajo zagotavljanje večjega deleža iz obnovljivih virov energije. Da ne bi v brezglavem sledenju slednjemu s hidroelektrarnami uničili še edine prostotekoče reke pri nas, so mnoge nevladne organizacije in posamezniki spet močno dvignili glas v bran reki Muri.
V Kataloniji se več kot pol leta po referendumu o neodvisnosti politična kriza le še zaostruje. Spor med centralnimi španskimi in regionalnimi katalonskimi oblastmi je dosegel novo najnižjo točko z aretacijami katalonskih politikov, ki podpirajo neodvisnost, tudi nekdanji katalonski voditelj Charles Puigdemont ostaja v priporu v Nemčiji. Prve nasilne proteste in odziv Evropske unije na politično krizo, ki ji ni videti konca, bomo v Vročem mikrofonu ob 12.00 analizirali z novinarjem katalonskega radia Joanom Botto, pisateljico in prevajalko Simono Škrabec, ki živi v Barceloni, in dr. Mitjem Žagarjem z Inštituta za narodnostna vprašanja.
Preverjamo, kakšni so po devetih mesecih učinki novele, ki naj bi pripomogla k povečanju financiranja športnih organizacij
Veliko bolj kot v oboroževanju je Slovenija uspešna v prizadevanjih za demilitarizacijo sveta. Ustanova za krepitev človekove varnosti je eden najuspešnejših zunanjepolitičnih projektov naše države. Ustanovljena je bila pred 20 leti in v tem času izvedla več kot 3150 projektov v številnih državah Evrope, Azije, Afrike in južne Amerike, očistila 148 milijonov kvadratnih metrov ozemlja, onesnaženega z minami in neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi, pol milijona ljudi je bilo usposobljeno o nevarnosti min, 1.303 žrtev minskih eksplozij je bilo na rehabilitaciji na Univerzitetnem rehabilitacijskem inštitutu Soča, v Bosni in Hercegovini in Libanonu.
Če pride do napake zaposlenega na RTV Slovenija, je to potrebno priznati in nositi posledice
Zapor je zapor in že to, da moraš tja, je dovolj hudo, brez drugih stisk in še družbene stigme.
Leta 2060 bo skoraj tretjina vseh prebivalcev v Sloveniji starih nad 65 let. Kako se na trgu dela soočamo z izzivi, ki jih prinaša staranje prebivalstva?
Investitorji bi lahko prosto izbirali zemljišča po državi in jih povsem preoblikovali
Le kje so ga našli? Kako so lahko njo postavili na to odgovorno mesto? Tako se pogosto sprašujemo ob imenovanjih ljudi na pomembne položaje. Kakšni so kandidatke in kandidati za ključna mesta v organizacijah, ustanovah in podjetjih? Kako jih iskati in izbrati? Zakaj je pri nas še vedno toliko primerov slabega kadrovanja? Na vprašanja odgovarjata kadrovska strokovnjaka Mojca Križnar in Brane Gruban.
Zakaj nihče ne vpraša, zakaj ima moški višjo plačo, vsi sprašujejo zakaj je plača ženske nižja?
Nekateri veliki mediji so Lezbos že razglasili za tragičen in pozabljen otok, na kar opozarjajo tudi domačini, ki so bili ključen dejavnik pri posredovanju ob begunski krizi. Več kot pol milijona beguncev in migrantov je v zadnjih štirih letih prek Lezbosa prišlo v Evropsko unijo. Na otoku jih je še vedno ujetih več kot sedem tisoč. Zaradi dogovora med Evropsko unijo in Turčijo so na Lezbosu ujeti v nemilost dolgotrajnih azilnih postopkov. Kaj se zdaj dogaja na Lezbosu, v obširnem reportažnem podkastu, na spletni strani Vala 202 pa videopričevanja in fotografije beguncev in domačinov. Podkast najdete v svoji najljubši podkast aplikaciji in se nanj naročite v valovski kategoriji Vroči mikrofon. Če ga poslušate na applovih napravah ga lahko ocenite in komentirate. Na spletni strani Vala 202 (www.val202.si) poglejte tudi več video in foto pričevanj ter se na lastne oči prepričate, kako je videti pokopališče rešilnih jopičev in v kakšnih razmerah živijo begunci in migranti v centru Moria. Pri podkastu sta sodelovali producentka Katja Černela in lektorica Saša Grčman. Pripravil ga je Gašper Andrinek.
V Sloveniji je več kot 120 dimnikarskih družb, ki pa ne delujejo na vseh območjih. Pri izbiri dimnikarja je zato treba biti previden
Akademsko se udejstvuje na prestižnih univerzah v Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike, toda na Slovenijo gleda od blizu. Predsednik Društva v tujini izobraženih Slovencev VTIS mag. Igor CesArec bo razkril, kaj si ambiciozni posamezniki lahko obetajo v prihodnje in kaj lahko družba pridobi, če se bodo uspešni Slovenci iz tujine vrnili "domov".
Splet pogosto deluje kot vmesnik, zaradi česar otroci še lažje postanejo žrtve spolnih zlorab
Onesnaženost zraka povzroči kar 2.000 prezgodnjih smrti na leto, večja mesta pa imajo predvsem pozimi zelo onesnaženo ozračje
Prav je, da so naša pričakovanja visoka, kot je tudi prav, da imamo končno možnost kupovanja kakovostnih domačih izdelkov
Vsem ukrepom navkljub alkohol še zmeraj botruje tretjini nesreč s smrtnim izidom pri nas. Smo preveč sprijaznili s tem, da smo »mokra kultura« in se pri nas pač pije, da se tukaj ne da veliko narediti? Se tudi zato morda z različnimi akcijami preveč osredotočamo le na gašenje najhujših posledic, tudi pri varnosti v prometu? Kakšni ukrepi so delovali v tujini, zakaj akcije vnaprejšnjega zagotavljanja treznega prevoza pijanim morda niso dobra rešitev in ali bi znova veljalo premisliti o zahtevi za 0,0 promila tudi v zakonski rešitvi?
Neveljaven email naslov