![Hrvaški vstop v EU bo za Slovenijo in Avstrijo predstavljal dodatno priložnost, je dejala Alenka Bratušek.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2013/06/10/65002255_ab.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2013/06/10/65002254_faymann.jpg)
Bratušek in Faymann sta se pogovarjala predvsem o gospodarskem sodelovanju med državama in nujnosti investicij za zagon gospodarske rasti v Evropi. Tema njunega pogovora je bilo tudi zaposlovanje mladih, kjer ima Avstrija kar nekaj uspeha. Faymann je napovedal, da bo boj proti brezposelnosti mladih tudi glavna tema prihodnjega Evropskega sveta. "Vedno sem govoril, da je treba še več investirati v boj proti brezposelnosti mladih, predvsem v izobraževanje," je dejal avstrijski kancler.
Glede tega je Alenka Bratušek za Avstrijo dejala, da ima "manj problemov s tem kot kar nekaj evropskih držav, med njimi tudi Slovenija". Povedala je, da ji je avstrijski kolega predstavil kar nekaj konkretnih izkušenj na tem področju.
Tema pogovora je bilo tudi uvajanje davka na finančne transakcije. Slovenska premierka je avstrijskemu kolegu predstavila izkušnje s tem davkom, ki ga je Slovenija že uvedla. "Edina skrb, ki nas tare, je, da so finančne institucije celotno breme tega davka prevalile na končnega uporabnika," kar pa ni pravi cilj tega davka, je dejala Alenka Bratušek.
Avstrija slovensko privatizacijo "zgolj spremlja"
Faymann je glede napovedane privatizacije slovenskih podjetij v državni lasti dejal, da v avstrijski vladi ta proces spremljajo, vendar pa v njem ne morejo igrati kake neposredne vloge.
Glede bančnega sistema v Avstriji je Faymann dejal, da je trden, čeprav so morali dve banki nacionalizirati. Pojasnil je, da je bila avstrijska izkušnja s sanacijo bank drugačna od slovenskih načrtov z uvedbo slabe banke. V prvem koraku je sicer morala tudi avstrijska država zagotoviti veliko kapitalsko injekcijo bankam, te pa so nato znotraj uvedle neke vrste "interne slabe banke" za zmanjšanje slabih naložb.
Banke pa morajo zdaj v naslednjih letih vračati med 500 in 750 milijonov evrov na leto. "Na ta način financiramo stroške, ki smo jih namenili bančnemu sektorju. To je pomemben ukrep, da ta sektor tudi sam prispeva k reševanju krize," je pojasnil Faymann.
Bratušek je dejala, da se je Slovenija sanacije bančnega sistema lotila pozneje. "S kolegom sva kar veliko časa namenila prav bančni sanaciji in tudi sama sem želela slišati dobre in slabe izkušnje, ki jih je Avstrija imela oziroma jih je imela s t. i. slabo banko," je dejala.
"Milijarda evrov za dokapitalizacijo"
Kot je pojasnila, bo skupen znesek državnih garancij za slabo banko štiri milijarde evrov, slovenske davkoplačevalce pa naj bi stalo še bistveno manj, ker so banke že izvedle veliko slabitev. Približno milijarda evrov pa bo letos potrebnih za dokapitalizacijo bank. "Naša ocena je, da bi to moralo zadoščati za rešitev bančnega sistema v Sloveniji," je dejala Bratušek.
Bratušek: Avstrijski odnos do slovenske manjšine dober
Premierja sta se posvetila tudi položaju slovenske manjšine v Avstriji, pri čemer je Bratušek pohvalila "dober odnos in dobro skrb do slovenske manjšine". "Verjamem, da bomo to sodelovanje in skrb za slovensko manjšino še nadgradili," je dejala.
Predsednika vlad sta odnose med državama ocenila za zelo dobre, Bratušek pa je Avstrijo označila za strateško partnerico Slovenije tako glede na investicije kot na trgovinsko menjavo. Na Dunaju jo zato spremlja tudi minister za gospodarstvo Stanko Stepišnik.
Sestanek Alenke Bratušek s Faymannom je trajal okoli 45 minut, premierka pa se je pred tem sestala še s predsednico parlamenta Barbaro Prammer. Bratušek bo slovenske ukrepe za reševanje krize predstavila tudi guvernerju avstrijske centralne banke Ewaldu Nowotnyju. Sestala se bo tudi s predstavniki nekaterih avstrijskih gospodarskih družb, pa tudi z dunajskim županom Michaelom Häuplom.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje