![Vinko Gorenak (SDS) meni, da moramo pričevanja, ki govorijo v prid masleši, obravnavati z enako težo, kot tista, ki govorijo proti njemu. Foto: MMC RTV SLO/Aljoša Masten](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2010/09/17/64727856_sds02.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2010/05/13/64690535_marko-sorli2.jpg)
Vinko Gorenak (SDS) je na novinarski konferenci pojasnil, da so se pojavila nova dejstva okoli kandidature Branka Masleše za vrhovnega sodnika, in sicer pričanji tožilca Milana Mesarja in zapisničarke Edvarde Rutar, ki sta bila ob Masleši navzoča na ogledu kraja kaznivega dejanja na takratni jugoslovansko-italijanski meji.
Gorenak je prepričan, da ne bi bilo odgovorno, če bi dajali pričevanjem, ki govorijo v škodo Masleši, večjo težo, kot pa tistim, ki so mu v korist. Ministra za pravosodje Aleša Zalarja zato poziva, da začasno umakne predlog imenovanja Masleše in da razišče vse okoliščine in dejstva, ki govorijo tako v škodo kot v korist kandidata.
"Državljani so zmedeni"
"Takšna poteza bi bila povsem normalna. Normalno bi tudi bilo, če bi koalicija sama na seji izglasovala prestavitev te točke dnevnega reda. To je treba storiti tudi v interesu državljanov, ki so zmedeni. Pomembno je, da pride na takšen položaj človek, nad katerim ne leži nikakršna senca dvoma," meni poslanec SDS-a.
Poudaril je, da kandidatu nočejo delati škode, vendar opozicija nima možnosti, da bi soočila priče. Lahko pa to po njegovih besedah stori Zalar, "ki mu zakon nalaga, da razišče vsa dejstva in okoliščine". Kot pravi, so se po oddaji predloga za imenovanje Masleše poleg že javno znanih oglasile tudi priče, ki ne želijo biti imenovane. "Za nas so to nova dejstva, zato mora Zalar stopiti na sceno in opraviti pogovore s pričami," dodaja.
Je Masleša ogled kraja zločina opravil na italijanski strani?
Opozoril je tudi, da pričanja Masleše odpirajo več vprašanj, kot dajejo odgovorov. Gorenak se sprašuje, ali je bila ugotovitev smrti in ogled kraja, "kjer se je zgodil obmejni incident", opravljena v Italiji, torej tuji državi, glede na to, da Masleša zatrjuje, da je truplo ležalo na italijanski strani meje, "ali pa so truplo preprosto ukradli in prenesli na jugoslovansko stran. Tudi to je možno, vendar tega ne vemo".
"Če je bilo truplo na italijanski strani, bi morali biti njihovi organi o tem obveščeni in tudi prevzeti ogled. V primeru, da so bili obveščeni, bi to moralo biti zapisano v italijanskih arhivih, zagotovo pa so ti podatki v arhivih takratne Kontra-obveščevalne službe, ki jih lahko pridobimo od Srbije, vendar ne do torka, ko bomo glasovali o Masleši. Zalar naj zato začasno umakne svoj predlog, da bomo lahko odločali, ko bodo na razpolago vsi dokumenti," je dodal Gorenak.
Zalar: Gospodar postopka je sedaj državni zbor
Zalar je na novinarski konferenci po današnji seji vlade v zvezi s tem povedal le, da je "gospodar" postopka imenovanja predsednika vrhovnega sodišča sedaj državni zbor. Kot je poudaril, je minister v trenutku, ko je predlagal Maslešo v imenovanje, svojo nalogo opravil.
"Šorlijeve žaljivke niso konkretizirane"
Mladina pa je na spletni strai objavila pismo vrhovnega sodnika Franca Testena, ki ga je kolegom poslal po občni seji, namenjeni odločanju o Masleševi kandidaturi. Testen se je namreč v pismu kolegom odzval na obrazložitev glasu sodnika Marka Šorlija ob obravnavanju Masleševe kandidature, ker se večina sestavka po njegovem mnenju ne nanaša na Maslešo in njegovo primernost za predsednika.
"Pretežni del 'obrazložitve' pa predstavlja cvetober splošnih, z ničimer konkretiziranih žaljivih očitkov sodnika, ki ne more preboleti, da kot najboljši in najprimernejši kandidat ni dobil podpore večine sodnikov," piše Testen. Šorlijevi očitki in obtožbe so po Testenovih besedah usmerjeni na tiste sodnike, ki na tajnem glasovanju niso podprli njegove kandidature za predsednika vrhovnega sodišča.
"Pri očitkih gre za projekcijo"
"Če očitke pogledamo od blizu, bomo ugotovili, da gre za projekcijo (na kratko: 'Ujemite tatu!'). Prav vse slabe lastnosti in nedopustna ravnanja, ki jih naslavlja na večino članov občne seje, lahko pripišemo ravno sodniku Šorliju, najdemo pa jih tudi v njegovi frustrirani reakciji na neizvolitev," je še zapisal.
Testen v pismu Šorliju očita, da je ravno on spolitiziral postopek pri imenovanju predsednika vrhovnega sodišča, saj naj bi, potem, ko ni, kot kandidat za to funkcijo, dobil podpore večine sodnikov, sprejel odločitev, da poišče podporo v državnem zboru.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje