![Branko Grims](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/09/08/65242809_grims.jpg)
"V dokumentih, ki so nam jih poslali iz preiskovalne komisije DZ-ja, ki preiskuje zlorabe v bančnem sistemu, sledi, da je bil denar razdeljen na nekaj več kot 9.000 naslovov, vidi se, kam je ta denar šel, vendar so to zaupni dokumenti, o katerih ne smem govoriti," je v izjavi za javnost povedal predsednik komisije DZ-ja za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb Branko Grims (SDS).
Takratno vodstvo NLB-ja je po njegovih besedah takšno dogajanje ves čas zagovarjalo, "tudi nekatere informacije znotraj so, da se je to poskušalo pomesti pod preprogo", je dodal in med drugim nanizal podatek, da je takratno vodstvo prenakazila teh sredstev oprostilo plačila za prilive na račune.
Zapoznel odziv nadzornih institucij?
Kot je še dejal, do danes "za to dogajanje ni bil nihče kakor koli preganjan ali ovaden, gre pa za stvari, ki imajo izjemen mednarodni in tudi finančni vidik". Na seji tudi ni bilo direktorja urada za preprečevanje pranja denarja, ki bi denimo lahko povedal, zakaj je bila reakcija uradnih institucij ekstremno pozna.
Opozorila iz tujih bank
Po Grimsovih besedah se je ta zgodba namreč končala šele zaradi tujih bank, ki so začele v 402 primerih opozarjati na spornost teh nakazil, poslale so tudi uradne proteste, tri banke pa so v tem delu, ko gre za konkretna nakazila, nehale sodelovati z NLB-jem in niso več sprejemale tega denarja.
Grims je opozoril na visoke provizije. Provizije pri transakcijah denarja običajno znašajo pet odstotkov, "če pa je država pod embargom, pa so provizije veliko večje, kar pomeni, da je nekdo nekje pridobil protipravno premoženje v znesku najmanj od 50 milijonov in vse tja do 300 milijonov dolarjev", je dejal.
Komisija bo od vseh pristojnih institucij, tudi od urada za preprečevanje pranja denarja, zahtevala vse gradivo, povezano s tem primerom in potem na tej osnovi določila tudi nadaljnje korake, je napovedal.
Upravo NLB-ja je v letih 2009 in 2010 vodil Božo Jašovič, lastnica banke je bila takrat ob državi še belgijska banka KBC. Bančna komisija DZ-ja se ravno v tem času osredotoča na dogajanja v NLB-ju, ki so v tistih letih vodila v velik kapitalski primanjkljaj v letu 2013, in zaslišuje nekdanje vodilne v tej banki.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje