![Pri varuhu človekovih pravic v zadnjih letih niso dobili posebnih pobud za reševanje problematike nasilja med dijaki. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2011/06/28/64801277_dijaki.jpg)
![Šolarke](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2010/08/22/64719060_sola-solarji-dijaki-mladi-torba-pouk.jpg)
V okviru projekta NE!nasilje je Dijaška organizacija Slovenije (DOS) v sodelovanju s Sindikatom vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture Slovenija (Sviz) pripravila okroglo mizo o nasilju na šolah.
"Žrtve nasilja pa niso le dijaki, ampak tudi profesorji"
Raziskava iz leta 2009, ki je bila pravzaprav glavna pobuda, da se je DOS odločil za ta projekt, namreč kaže, da je vsaj polovica dijakov že bila žrtev verbalnega ali fizičnega nasilja, je pojasnil predsednik DOS-a Mitja Lešnik. Žrtve nasilja pa niso le dijaki, ampak tudi profesorji. Skrb vzbujajoči so tudi izsledki raziskave, da dijaki menijo, da se žrtvam nameni premalo pomoči, vendar pa bi več kot polovica vprašanih odklonila pomoč v primeru nasilnega dejanja.
Varuh dijakovih pravic DOS-a Gregor Tim Grünfeld je poudaril pomen osebnega stika z dijaki. Grünfeld je mnenja, da bi s skupnim dialogom lahko rešili veliko primerov nasilja in ga v bodoče tudi preprečili. Poudaril je, da nasilje ne sme postati del vsakdana. Kot varuh dijakovih pravic se je med drugim srečal tudi s primerom, ko se je dijak zaradi verbalnega nasilja zatekel k profesorju, a je ta odvrnil, da se to dogaja vsak dan in ni nič nenavadnega.
Grünfeld tudi meni, da bi šola dijaku morala ponujati varno zavetje in da bi profesorji morali biti s svojim ravnanjem zgled dijakom. Pri tem poziva profesorje in dijake, naj si preberejo pravilnike, saj so pritožbe dijakov zaradi nasilja pogosto neupoštevane ravno zato, ker profesorji ne poznajo pravil.
Barle Lakota izpostavila povezanost nasilja v šolah z nasiljem v družbi
Tudi na ministrstvu za šolstvo si prizadevajo za zmanjšanje primerov nasilja v šolah. Direktorica urada za razvoj šolstva na šolskem ministrstvu Andreja Barle Lakota je izpostavila povezanost nasilja v šolah z nasiljem v družbi. Kot pravi, so problematična širša družbena vprašanja, ki lahko pripeljejo tudi do nasilja v šolah. Poudarila je, da šola vseh vprašanj s še tako modernimi pedagoškimi prijemi ne more rešiti.
Za nasilje pa se, po besedah Doroteje Lešnik Mugnaioni iz šole za ravnatelje, dijaki pogosto odločijo, ker je hitrejše in enostavnejše od pogovora, usklajevanja in samorefleksije. Dodala je še, da nekritična starševska zaščita otrok ni pametna poteza. Pri tem je poudarila, kako pomembno je, da pri primerih nasilja ukrepajo dijaki takoj in to povejo naprej.
Predstavnica sveta staršev na Gimnaziji Jožeta Plečnika (GJP) v Ljubljani, kjer je okrogla miza tudi potekala, Nataša Kajzer Vukša je dejala, da na omenjeni gimnaziji ni veliko fizičnega nasilja, več pa je verbalnega. Kot je pojasnila, se pogosto pozablja, da so dijaki kljub letom še psihično nezreli, da bi sami reševali primere nasilja. Zato si želi, da bi se v bodoče starši pogosteje vmešali v tovrstne primere in si pri tem ne bi zatiskali oči.
Cvetkovićeva poudarila pomen sodelovanja s starši dijakov
Sindikalna zaupnica Sviza na GJP-ju Alenka Cvetković je poudarila pomen sodelovanja s starši dijakov in pomen dialoga med dijaki in profesorji oziroma med dijaki in svetovalno službo na srednjih šolah.
Pri varuhu človekovih pravic sicer v zadnjih letih niso dobili posebnih pobud za reševanje problematike nasilja med dijaki. V zadnjih treh letih so obravnavali samo en primer nasilja med dijaki, a se zavedajo, da to ne odraža dejanskega stanja v šolah, je povedal namestnik varuhinje človekovih pravic Tone Dolčič. Ocenil pa je, da se je ozaveščenost o nasilju izboljšala, da se o njem pogovarja, do njega pa niso več tolerantni.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje