![Razprava o koncu premikanja ure je v EU-ju v zadnjem času zamrla. Foto: EPA Razprava o koncu premikanja ure je v EU-ju v zadnjem času zamrla. Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/10/30/65936739.jpg)
Evropski parlament je pred dvema letoma in pol sicer sprejel stališče o odpravi premikanja ure v letošnjem letu, odločitev za zimski ali poletni čas pa je prepuščena članicam, a je vprašanje ostalo v senci epidemije covida-19.
Zadnje premikanje ure je bilo sprva predvideno že za leto 2019, a so v Uniji odločitev o tem tudi zaradi drugih prednostnih nalog preložili na letošnje leto, ko pa spet ni prišlo na vrsto.
V Sloveniji smo začeli urne kazalce premikati leta 1983. Dokončna odločitev, da jih vsako zadnjo nedeljo v oktobru premaknemo za eno uro nazaj in vsako zadnjo nedeljo v marcu za eno uro naprej, pa je bila sprejeta leta 2006. V skladu s to odločitvijo bo tudi tokratni premik urnih kazalcev.
Namen premikanja ure na poletni čas je bil, da bi luči prižgali kasneje v dnevu in tako bolje izkoristili dnevno svetlobo, s tem pa prihranili energijo. Zaradi ukrepa naj bi bilo manj prometnih nesreč in kriminala, pa tudi gospodarstvo naj bi čutilo pozitivne učinke. Nasprotniki ukrepa pa poudarjajo, da premikanje kazalcev negativno vpliva na biološko uro ljudi, slabša njihovo razpoloženje in zdravje.
Slovenska vlada je novembra 2018 načeloma podprla predlog direktive za ukinitev premikanja ure, a le pod pogojem, da se na ravni EU-ja zagotovita mehanizem in ustrezen rok za koordiniran prehod na usklajen čas.
Po pojasnilih ministrstva za infrastrukturo je v Sloveniji standardni čas srednjeevropski čas, ki ustreza zimskemu času. Če bi ukinili sezonsko premikanje ure na poletni čas, bi v naši državi tako skozi celo leto na podlagi zakona o računanju časa obveljal standardni zimski čas.
Slovenci bolj naklonjeni poletnemu času
Javno posvetovanje, ki ga je Bruselj organiziral leta 2018, je po drugi strani pokazalo, da smo Slovenci bolj naklonjeni poletnemu času, prav tako Portugalci, Ciprčani in Poljaki. Za zimskega pa so se večinsko izrekli Finci, Danci in Nizozemci.
Članice EU-ja so razvrščene v tri različne časovne pasove. Za Irsko in Portugalsko velja zahodnoevropski čas, za 17 članic Unije, tudi za Slovenijo, srednjeevropski čas, za Bolgarijo, Ciper, Estonijo, Finsko, Grčijo, Latvijo, Litvo in Romunijo pa vzhodnoevropski čas.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje