![Nerešenih zadev je okoli 160.000, kar je 13 odstotkov manj kot v letu 2016 in 55 odstotkov manj kot na primer leta 2012. Foto: BoBo Nerešenih zadev je okoli 160.000, kar je 13 odstotkov manj kot v letu 2016 in 55 odstotkov manj kot na primer leta 2012. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/05/29/65677181.jpg)
Ustavno sodišče je izvajanje določil zakonov o delovnih razmerjih in o javnih uslužbencih, ki se nanašajo na ureditev upokojevanja starejših delavcev z izpolnjenimi pogoji za starostno upokojitev, začasno zadržalo februarja. Šlo je za zakonodajno podlago, po kateri je lahko delodajalec iz poslovnega razloga delavcu odpovedal pogodbo o zaposlitvi, pri čemer mu poslovnega razloga ni bilo treba utemeljevati, če je delavec izpolnjeval pogoje za starostno upokojitev.
Sodišče je presodilo, da je ureditev v neskladju s Konvencijo št. 158 Mednarodne organizacije dela in Evropsko socialno listino ter posledično z 8. členom ustave. Odpovedi pogodb o zaposlitvi, ki so bile delavcem vročene na tej podlagi in katerih učinkovanje je ustavno sodišče zadržalo februarja letos, so prenehale pravno veljati in učinkovati. Presojo ustavnosti omenjene ureditve, ki jo je prinesel sedmi protikoronski zakon, so zahtevali reprezentativne sindikalne centrale in zagovornik načela enakosti. Kot so pojasnili pri zagovorniku, ta sodbe ustavnega sodišča ne more komentirati, ker z njo uradno še ni seznanjen.
Minister odločitev spoštuje, a še vedno meni, da je bil ukrep pozitiven
"Ukrep sporazumnega nadaljevanja ali prekinitve delovnega razmerja zaposlenim ob izpolnitvi pogojev za starostno pokojnino je bil sprejet v obdobju, ko je bil trg dela zaradi koronakrize zelo prizadet, v tem času pa se je precej povišala brezposelnost, zlasti med mladimi," je v pisnem odzivu na odločitev ustavnega sodišča pojasnil minister za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janez Cigler Kralj.
Po njegovih navedbah je bil namen ukrepa na eni strani mladim zagotoviti lažji prehod na trg dela, z zaposlovanjem mladih in delovno aktivnih posameznikov pa dolgoročno pozitivno vplivati na gospodarsko rast, kar je bilo ključno z vidika okrevanja gospodarstva zaradi koronakrize. Po drugi strani je, tako Cigler Kralj, ukrep zaposlenim z izpolnjenimi pogoji ohranil možnost ostati v delovnem razmerju ali se zaposliti pod drugačnimi, lahko tudi boljšimi pogoji. "Ukrep je torej starejšim omogočal ohranjanje delovne aktivnosti, in sicer na prilagojenih in kakovostnih delovnih mestih," je zapisal minister, po navedbah katerega so na ukrep dobili izjemno pozitivne odzive gospodarstva.
Kot je navedel Cigler Kralj, na ministrstvu odločitev ustavnega sodišča spoštujejo. "Se bomo pa še naprej trudili zagotavljati pogoje za odziven trg dela, kot nam to uspeva med krizo, ko smo z ukrepi ohranili skoraj 300.000 delovnih mest in zdaj, ko imamo rekordno zaposlenost in od leta 2008 najnižje število brezposelnih," je sklenil minister.
Sindikati zadovoljni z odločitvijo, ki so jo tudi pričakovali
V Zvezi svobodnih sindikatov Slovenije, Konfederaciji sindikatov javnega sektorja Slovenije in Konfederaciji sindikatov Slovenije Pergam pa so v odzivih zapisali, da so odločitev pričakovali in jo pozdravljajo. V KSS-ju Pergam ob tem ugotavljajo, da je ustavno sodišče v okviru preizkusa skladnosti izpodbijanih določb pritrdilo ključnim argumentom sindikalnih central, zlasti neskladje z mednarodnimi akti, ki zavezujejo Slovenijo.
V Pergamu menijo, da gre za pomembno odločitev, "katere teža je zaradi tega, ker je bila sprejeta soglasno, še toliko večja". Ustavno sodišče je po njihovih navedbah s to odločitvijo postavilo jasen standard glede dopustnosti zakonskega urejanja razlogov za odpoved pogodbe o zaposlitvi. Menijo, da to "utegne imeti daljnosežne učinke tudi pri morebitnih ponovnih predlogih, zlasti delodajalskih organizacij, da se v delovnopravno zakonodajo uvede možnost odpovedi pogodbe o zaposlitvi brez razloga". Kot so dodali, smo bili temu v preteklosti že večkrat priča, sindikati pa so takšnim predlogom vedno doslej ostro nasprotovali.
V odzivu so še poudarili, da so na argumente, ki jim je pritrdilo tudi ustavno sodišče, sindikati opozarjali že v času sprejemanja zakona, medtem ko jim sodelovanje pri pripravi te določbe ni bilo omogočeno. "Odločitev ustavnega sodišča je tako še en lep primer, kaj se zgodi z rešitvami, ki niso oblikovane v socialnem dialogu, o katerih ni javne razprave in ki se sprejemajo brez upoštevanja stroke," so opozorili v Pergamu.
Konfederacija novih sindikatov Slovenije (KNSS) vidi ustavno odločitev kot eno od številnih zaušnic tej vladi. Ta po njihovih besedah namenoma izključuje socialne partnerje iz odločanja o zadevah, pri katerih je več kot očitno, da je njihova vključitev odločujočega pomena. Upajo, da bo to sporočilo vplivalo nanjo, da bo končno sprevidela pomen socialnega dialoga. V slednjem gre za enakopravnost partnerjev in ne le za seznanjanje predstavnikov delojemalcev in delodajalcev z že sprejetimi odločitvami vlade, so poudarili.
Izkazanemu zadovoljstvu kolegov sindikalistov se je v imenu Konfederacije sindikatov 90 Slovenije pridružil tudi njen predsednik Peter Majcen.
Opozorila o tem, da je ureditev omogočala samovoljno odločanje delodajalca
Reprezentativne sindikalne centrale so presojo ustavnosti zahtevale za dva člena sedmega protikoronskega zakona, ki sta se po njihovih besedah nanašala na prisilno upokojevanje starejših delavcev. Člena sta se nanašala na zakon o delovnih razmerjih in zakon o javnih uslužbencih, zato sta nomotehnično postala del teh zakonov, določala pa sta, da lahko delodajalec zaposlenemu, ki izpolnjuje pogoje za starostno upokojitev, odpove delovno razmerje brez navedbe utemeljenega razloga.
Sindikati so ob vložitvi zahteve za ustavno presojo navedli, da je skladno z novo ureditvijo nadaljnji obstoj pogodbe o zaposlitvi po delavčevi izpolnitvi upokojitvenih pogojev izključno v rokah delodajalca. Tako je obstajala nevarnost, da odpoved temelji na osebnih okoliščinah (npr. spol, invalidnost, osebno prepričanje).
Poleg tega naj bi bili po navedbah sindikatov delavci z izpolnjenimi pogoji za starostno upokojitev že izpostavljeni pritisku odpovedi pogodbe o zaposlitvi, obravnavani naj bi bili kot strošek. Ureditev naj bi po mnenju sindikatov onemogočala tudi učinkovito sodno varstvo delavca.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje