![Planinec, planinci, gore, hribi](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/08/15/65336456_planinec.jpg)
Tako opozarjajo gorski reševalci, ki so letos z neprevidnimi planinci že imeli veliko dela.
Na pomoč ponesrečencem in tistim, ki so potrebovali njihovo pomoč, so prihiteli že skoraj 300-krat, ker pa se konec poletja obisk v gorah običajno še poveča, se bojijo, da bo letošnje leto glede nesreč bolj črno, kot so bila prejšnja. Že do zdaj je umrlo 19 ljudi.
"Še zmeraj so najpogostejši vzrok nesreč zdrsi. V večini primerov pri vračanju s ture," pravi Jernej Lanišek, inštruktor gorskega reševanja.
Topla oblačila tudi poleti
Reševalci opozarjajo, naj gredo planinci v gore le dobro telesno pripravljeni in opremljeni ter da se vsaka tura konča šele v dolini. Letos morajo biti še zlasti pripravljeni tudi na nenadno hitro poslabšanje vremena.
"Oprema mora biti primerna, tudi poleti potrebujemo kapo, rokavice, anorak. Ni napačno, če gremo na daljšo, deset-, dvanajsturno turo, da imamo bivakvrečo, astrofolijo in tako naprej, da se lahko zaščitimo pred mrazom," opozarja reševalec letalec Damjan Kočar.
Ob poletnih nevihtah moramo biti pozorni tudi na strele. "Če hodimo po grebenih, se poskušamo čim prej umakniti. Nižje, v kakšne grape, skratka stran, stran od izpostavljenih mest," svetuje Kočar.
Čim prej strokovna pomoč
"V zadnjem času opažamo več intervencij zaradi bolezenskih stanj, bodisi da gre za nenadne bolezni, recimo za kakšno kap, ali pa za poslabšanje bolezni," dodaja reševalec zdravnik Primož Trunk.
Planinci v takih primerih pogosto ne vedo, kaj storiti. "Najbolje je, da takoj kličemo center za obveščanje, da čim prej dobimo strokovno pomoč. Če poskušamo pomagati takemu bolniku, ga vprašamo, ali ima s sabo svoja zdravila. Če poznajo svojo bolezen, nam lahko povedo, kako se takrat ukrepa, sicer pa nudimo prvo pomoč kot drugim," svetuje Trunk.
Pozivi k odgovornemu vedenju
Reševalci opozarjajo tudi, da je med ponesrečenci vse več tudi različnih adrenalinskih športnikov, pri katerih ne gre za tipične planinske nesreče. "Zelo velik problem so v tem primeru tujci. Imajo zelo malo izkušenj z gorami ali pa sploh nič," pove gorski reševalec Janez Ažman.
Reševalci bodo še naprej hiteli na pomoč vsem, ki v gorah potrebujejo njihovo pomoč, obiskovalce gora pa ob tem vedno znova pozivajo k odgovornosti in ustrezni pripravljenosti na podvige v gorah.
Kaj je bil najpogóstejši vzrok za nesreče - slaba oprema, vreme, premalo izkušenj? Je težav zaradi nepripravljenosti v zadnjem času več kot v preteklih letih? Kaj je obvezna oprema ob obisku gora? Kaj naj obiskovalec gora stori, če se zgodi nesreča? Na ta in druga vprašanja je za Televizijo Slovenija odgovarjal Brane Žorž, predsednik komisije za reševalne tehnike pri Gorski reševalni zvezi Slovenije (GRS).
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje