![Najslabše se je na testih pričakovano odrezala italijanska banka Monte dei Paschi, ki se spoprijema s težavami zaradi velikega obsega slabih posojil. Po zadnjih podatkih jih ima za okoli 45 milijard evrov, od tega za 27,7 milijarde evrov terjatev do dolžnikov, ki jih ne odplačujejo več. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/07/30/65332847_rtx2jl8h.jpg)
EBA je letos v pregled vključil tiste banke, ki imajo najmanj 30 milijard evrov visoko bilančno vsoto. Skupaj predstavljajo okoli 70 odstotkov bilančne vsote evropskih bank.
Preglede je začela februarja, v izbranih bankah pa opravila le obremenitvene teste, ne pa tudi celovitega pregleda, ki ga je z Evropsko centralno banko (ECB) izvedla v 130 bankah z območja evra in v sodelujočih državah EU-ja pred uvedbo enotnega nadzornega mehanizma novembra 2014.
EBA je danes v objavi rezultatov testov zapisal, da so ti po obsežnih dokapitalizacijah v zadnjih letih - samo od decembra 2013 se je najbolj kakovostni lastniški kapital bank (CET 1) v vzorcu povečal za 180 milijard evrov - pokazali odpornost bančnega sistema v EU-ju kot celoti. Je pa prvi mož EBA-a Andrea Enria ob tem poudaril, da to vseeno ne pomeni, da je popolnoma zdrav.
Že izhodiščni količnik CET 1 ob koncu 2015 je bil s 13,2 odstotka za dve odstotni točki višji kot v zadnjem vseevropskem pregledu bank v letu 2014. Ob predpostavki uresničitve neugodnega scenarija bi do konca leta 2018 upadel za 3,8 odstotne točke, na 9,4 odstotka. V absolutnem znesku bi vsota tega kapitala upadla s 1.238 milijard evrov na 970 milijard.
Pri tokratnih obremenitvenih preizkusih je bila ključna razlika v primerjavi s preteklimi ta, da ni bilo minimalnega praga, ki bi ga morale banke doseči, da bi teste prestale. ECB kot enotni bančni nadzornik v območju evra in preostali bančni nadzorniki bodo rezultate uporabili pri svojem nadzorniškem delu.
ECB: Banke odpornejše proti šokom
ECB, ki nadzira 37 od 51 bank v vzorcu, je ob objavi rezultatov zapisal, da so se te banke izkazale za odpornejše proti šokom kot pri pregledih v letu 2014. Z izhodiščnih 13 odstotkov ob koncu 2015 bi se količnik CET 1 teh bank ob uresničitvi neugodnih razmer do konca leta 2018 znižal na 9,1 odstotka. To je sicer nekoliko večji padec kot v letu 2014, a je končni količnik višji. Izhodiščni količnik je bil namreč višji za 1,8 odstotne točke.
Banke so morale na testih pokazati svojo odpornost proti morebitnim makroekonomskim pretresom, ki bi se lahko pojavili v letih 2016, 2017 in 2018. Ti temeljijo na napovedih gibanja bruto domačega proizvoda v EU-ju in v njenih glavnih zunanjetrgovinskih partnericah, inflacije, brezposelnosti, vrednosti različnih sredstev oz. naložb v bilancah bank in obrestnih mer.
Najslabši rezultati za banko Monte dei Paschi
Najslabše se je na testih pričakovano odrezala italijanska banka Monte dei Paschi, ki se ubada s težavami zaradi velikega obsega slabih posojil. Že v pregledih bank v 2014 je bila banka skupaj z grško Eurobank najslabša, potrebovala pa je celo največ svežega kapitala. Tokrat bi njen količnik CET 1 v neugodnem primeru z 12,01 odstotka strmoglavil za 14,23 odstotne točke na -2,23 odstotka. Drugi največji padec količnika je pokazala irska Allied Irish Banks, katere CET 1 količnik bi upadel za 8,47 odstotne točke na 7,39 odstotka. Med slabšimi po končnem količniku sta še avstrijska Raiffeisen Landesbanken Holding in španska Banco Popular.
Tokrat slovenskih bank niso pregledovali
V vzorcu tokrat ni bilo slovenskih bank. Pod neposrednim nadzorom ECB-ja sta sicer v Sloveniji NLB in NKBM, za kateri letos ECB vzporedno izvaja obremenitvene preizkuse po isti metodologiji, vendar pa rezultati ne bodo javno objavljeni. Po lanski združitvi z Banko Celje se jima je pridružila še Abanka. Za Abanko ECB letos opravlja celovit pregled, katerega rezultat bo znan novembra.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje