![false](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/12/21/65368281_zelezniske-poti-v-eu_vir-flickr-eirien-rails_attribution-required.jpg)
![Šola1](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/11/25/65361624_ssola-slovenska-bistrica.jpg)
![Šola2](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/11/25/65361613_gimnazija-franca-miklosica-ljutomer.jpg)
Tema tokratne oddaje bo njegovi vplivi na okolje, pa tudi turizem. Mobilnost državljanov Evropske unije raste, s tem tudi prihodki držav iz turizma. Evropejci najraje potujemo z avtomobilskim prevozom, ki zavzema 70 odstotkov vsega prometa, po cestah pa se prepelje tudi polovica tovora v uniji. Na drugem mestu je letalski promet (9 odstotkov), leta 2014 je tako z letali v EU potovalo 879 milijonov potnikov.
Večje želje in potrebe prebivalcev in podjetij Evrope po prevozih in potovanjih so za seboj potegnili prihodke z naslova turizma, dvig investicij v prometno infrastrukturo (več kot polovica sredstev je namenjenih investicijam v cestnemu prometu), dvig v prodaji osebnih avtomobilov (samo v letu 2015 za 9 %), večji porabi dizelskega goriva in nekoliko nižjemu zmanjšanju onesnaženja okolja. Slednje se je sicer od leta 1990 do danes možno zmanjšalo pri večini škodljivih elementov, ki pridejo v naše ozračje zaradi prometa.
A cestni promet porabi tri četrtine vse energije, porabljene v prometu in prispeva v ozračje občutno več ogljikovega dioksida na kilometer kot druge oblike prevoza. Hkrati pa se je onesnaževanje ladijskega in letalskega prometa povečalo. Promet je leta 2014 povzročil približno četrtino vseh izpustov toplogrednih plinov v EU. Članice EU so se sicer zadale, da bo do leta 2020 delež obnovljive energije v prometu dosegel 10 odstotkov – leta 2014 je bil na slabih šestih. Biogorivo sicer pomaga pri vprašanju onesnaževanja, a lahko pripelje do pretirane sečnje gozdov in prevelikega vpliva na obdelovalno površino, zato bi se moralo področje biogoriv usmeriti na odpadke in alge. Kako države, proizvajalce in ljudi usmeriti v bolj trajnostno naravna in bolj ekološka prevozna sredstva?
Kako povečati tudi zanimanje ljudi za železniški promet, kjer povpraševanje (z izjemo metrojev) med ljudmi pada? Njegov delež v prometu je 6.5 odstotkov, čeprav je po Evropi približno toliko kilometrov železniških prog kot cest. Bi bilo ena izmed spodbud za tovrstno odkrivanje Evrope tudi darilo ob polnoletnosti, da bi torej vsi Evropejci za svoj 18. rojstni dan prejeli brezplačno železniško vozovnico Interrail za potovanje z vlaki po Evropi? Kaj prinaša enotno železniško omrežje? Ali pa bi bilo treba izboljšati možnosti in kakovost javnih prevoznih sredstev in spremeniti tudi razmišljanje ljudi?
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje