![Koroška galerija likovnih umetnosti že 50 let skrbi za promocijo koroških likovnih umetnikov. V njeni stalni zbirki tako med drugim najdemo dela Jožeta Tisnikarja in Bogdana Borčiča. Foto: Koroška galerija likovnih umetnosti](https://img.rtvcdn.si/upload/Kultura/likovna%20umetnost/tisnikar_1.jpg)
![Martin Löffke: Reaktivni motor/Düsentriebwerk (2002)](https://img.rtvcdn.si/upload/Kultura/drugo/kor.jpg)
![Jochen Flinzer: Belonging to (Fred Perry 1) (2005)](https://img.rtvcdn.si/upload/Kultura/likovna%20umetnost/korr.jpg)
To je bil začetek, iz katerega je izhajala ustanovitev Koroške galerije likovnih umetnosti (sprva se je imenovala Umetnostni paviljon), ustanove, ki uspešno skrbi za promocijo koroških likovnih umetnikov, in katere 50. obletnico delovanja je 18. maja zaznamovalo odprtje mednarodne razstave Nit. Eden od glavnih "motorjev" galerije je bil slikar Karel Pečko, ki je ustanovo vodil štiri desetletja. V tem času je galerija pridobila velik del stalne zbirke, v kateri so dela Jožeta Tisnikarja, Bogdana Borčiča, Valentina Omana, Franca Bernekerja in drugih s Koroško povezanih umetnikov.
Pohod v tujino leta 1966Pravzaprav so se priprave na ustanovitev galerije začele že leta 1954, ko je Slovenj Gradec gostil prvo likovno razstavo. Kmalu je sledila ureditev razstavnih prostorov in 18. maja 1957 je bil na vrsti krst galerije, katere delo nikoli ni bilo "vklenjeno" samo v koroški kulturni prostor, pač pa so se njeni sodelavci ozirali tudi v tujino. Uspeh te strategije se je izkazal leta 1966, ko je Koroška galerija gostila prvo mednarodno likovno razstavo. Ta postavitev je bila po besedah programske vodje galerije in trenutne v. d. direktorice galerije Milene Zlatar tudi pomemben mejnik v delovanju galerije, saj je začrtala njeno mednarodno naravnano razstavno politiko.
Nit v zgodovini vizualne umetnosti
Razstava, s katero Koroška galerija likovnih umetnosti zaznamuje svojo obletnico, izpostavlja nit kot sredstvo, ki so ga v različnih zgodovinskih obdobjih umetniki uporabljali na zelo različne načine. V srednjem veku je vsaka "poštena" ugledna družina stene svojih domov krasila z mogočnimi tapiserijami, zgodaj so se uveljavile tudi vezenine, nit je gradnik slikarskih platen ... Nit kot del umetniške kompozicije pa se zares uveljavi v obdobju razcveta avantgard. Kot je zapisano v spremnem gradivu razstave, "je bila nit kot material pri stvaritvi umetniškega dela prvič res samozavestno uporabljena v delih ruskega suprematizma, futurizma in kubizma". Z nitjo se je rad "igral" tudi J. Miro, od 80. let naprej pa je pogosto sredstvo feministične umetnosti.
Na lastne oči pa se lahko o uporabi niti v umetnosti prepričate z ogledom razstave, ki je nastala pod kuratorskim vodstvom Maje Škrebot. Do 7. oktobra bo tako predstavljenih 33 domačih in tujih umetnikov, katerih dela povezujejo oblačilno kulturo, umetnostno obrt, notranjo opremo in sodobno umetniško produkcijo.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje