![Laibach: Spectre](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2013/12/30/65062511_spectre_laibach5.jpg)
![Marilyn Monroe](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/06/01/65317421_h_01571907.jpg)
![Morgan Freeman](https://img.rtvcdn.si/upload/Kultura/film/freeman_3.jpg)
![Alanis Morissette](https://img.rtvcdn.si/upload/Kultura/glasba/alanis_morissette.jpg)
![Justine Henin](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2011/01/26/64760333_justine-henin-3.jpg)
![Ted Turner](https://img.rtvcdn.si/upload/zabava/ted_turner.jpg)
![Maurice Green](https://img.rtvcdn.si/upload/sport/atletika/green.jpg)
![Yves Saint Laurent](https://img.rtvcdn.si/upload/zabava/laurent_1.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2011/06/01/64793103_end-4.jpg)
![Bayern](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2013/06/01/64999206_bayern.jpg)
Kontoroverzna skupina in najbrž najuspešnejši slovenski izvozni artikel je znana predvsem po glasbi in avantgardnih koncertih, a tudi po provokativni simbolni asociaciji na totalitarne režime in postmodernem likovnem ustvarjanju. Podobe križa, skodelice kave, jelena ali metalca, ki jih večina pozna s slik Irwinov, so namreč izvorno Laibachovi motivi, s katerimi so v temeljih definirali umetniško gibanje retroavantgarde. Bili so del kapitala, ki ga je Laibach leta 1984 vložil v takrat ustanovljeni Neue Slowenische Kunst. Po ustanovitvi NSK-ja je njihovo do takrat ustvarjeno likovno tradicijo prevzela skupina Irwin.
Spletna stran Mednarodnega grafičnega likovnega centra (MGLC) navaja, da je Laibach med seboj zvaril različne medije - glasbo, video, film in performans, visoko in popularno kulturo, politiko in umetnost. V prostorih MGLC-ja je še do 6. junija na ogled razstavaGesamtkunst Laibach: Temelji 1980-1990, ki priča o izvornih začetkih skupine Laibach v likovni umetnosti.
Za oblast nevščeni
Laibach so poleti 1980 oblikovali multimedijski projekt Rdeči revirji, ki ga je trboveljska občinska uprava prepovedala, ker se je na plakatih pojavil, za oblasti sporen Črni križ Kazimirja Maleviča. Prva realizirana razstava Laibachov (če zanemarimo tisto v Trbovljah leta 1980, ki je bila zaradi spornosti prepovedana pred samim odprtjem), je bila junija 1981 v Srećni galeriji v Studentskem kulturnem centru v Beogradu. Takrat je del Laibachovega članstva v Beogradu služboval v JLA in v prostem času vzpostavil stik z alterkulturno in novovalovsko sceno, ki se je zbirala v SKC-ju. Na razstavi z naslovom Ausstellung Laibach Kunst so bile že takrat predstavljene nekatere zgodnje grafike in slike, zraven pa je brnela Laibachova glasba, predvajana na kasetofonu.
Likovna dela Laibachov so bila odziv na dogajanje v svetu, predvsem na pojav "Neue Wilde", ki je v nekdanji Zahodni Nemčiji proti koncu 70. let upodabljal urbane pojave, kot je bil punk, in se odzival na marginalne teme iz polpretekle zgodovine nacistične in povojne Nemčije.
Namesto imena črn križ
Leta 1982 je imela skupina koncerte v Ljubljani, Zagrebu in Beogradu. Večino koncertov so poimenovali, tudi tistega, ki je bil zadnji za Tomaža Hostnika, ki je decembra 1982 storil samomor - imenoval se je Dotik zla. Junija 1983 se je skupina prvič pojavila na televiziji v oddaji TV Tednik, njihov nastop pa se je končal s prepovedjo uporabe imena Laibach in njihovega javnega nastopanja v takratni Jugoslaviji. Novembra 1983 so Laibachi skupaj s skupino Last Few Days odšli na evropsko turnejo Occupied Europe Tour. Aprila 1985 je ljubljanska založba ŠKUC Ropot predstavila prvi album skupine Laibach, ki pa se znova srečal s cenzuro; zaradi prepovedi imena je naslovnico krasil le nepogrešljiv črni križ.
Vrnitev v galerije
Po razkroju Neue Slowenische Kunsta, ki se je v prvi polovici devetdesetih let postopno reformiral v utopično državo v času (in brez svojega ozemlja), so posamezne skupine naprej razvijale vsaka svojo poetiko, Laibach pa se je občasno začel spet pojavljati tudi v galerijskem kontekstu. V letu 2009 je tako v Muzeju moderne umetnosti (Muzeum Sztuki) v Łodžu na Poljskem postavil svojo prvo retrospektivno razstavo, ki je v poljskih medijih dobila visoke ocene. V letošnjem letu sledijo tri velike galerijske predstavitve njihovega dela, in sicer v Ljubljani (MGLC), v Trbovljah (Delavski dom) in v Zagrebu (HDLU).
Leta 1533 je bila Anne Boleyn, žena Henrika VIII., okronana za angleško kraljico.
Leta 1495 je v škotskih arhivih prvič omenjen škotski viski, ki ga je izdeloval menih John Cor.
Leta 1638 so v Združenih državah Amerike prvič poročali o potresu v Severni Ameriki. Potres je bil v mestu Plymouth v zvezni državi Massachusetts.
Leta 1774 je britanska vlada izdala odredbo, da naj se zapre bostonsko pristanišče.
Leta 1780 se je rodil Carl Phillip Gottlieb von Clausewitz, pruski general in vojaški teoretik s področja zgodovine vojn, strategije in taktike. Njegovo najpomembnejše delo je O vojni.
Leta 1792 se je Združenim državam Amerike kot 15. država priključil Kentucky, štiri leta pozneje pa se je kot 16. država priključil še Tennessee.
Leta 1796 je fizik Sadi Nicolas Leonard Carnot odkril drugi zakon termodinamike, ki pravi, da se toplota lahko pretvori v mehanično energijo, le če prehaja s toplejšega na hladnejše telo.
Leta 1801 je poglavar mormonske cerkve Brigham Young vodil več tisoč ljudi čez divjino ZDA, da bi se ti naselili v več kot 300 mestih na zahodu države. Young je bil mnogoženec, ki ga je preživelo 17 njegovih žena in 47 otrok.
Leta 1804 se je v Novospaskojem rodil ruski skladatelj Mihail Ivanovič Glinka. Potem ko se je otresel nemškega in italijanskega vpliva, je s svojimi operami utemeljil rusko nacionalno glasbo. Njegova najpomembnejša dela so Susanin, Ruslan in Ljudmila ter številne orkestralne skladbe, komorna in klavirska dela in samospevi.
Leta 1808 so Turki premagali uporne Srbe na hribu Čegar pri Nišu in iz lobanj premagancev postavijo stolp Ćele kula.
Leta 1831 je sir James Clark Ross, angleški navigator in raziskovalec, med raziskovanjem Arktike določil položaj magnetnega severnega tečaja.
Leta 1868 je umrl ameriški predsednik James Buchanan.
Leta 1869 je Thomas Alva Edison patentiral električno volilno napravo.
Leta 1875 je bila v Berlinu ustanovljena svetovna poštna zveza, ki je po drugi svetovni vojni doživela več organizacijskih in tehničnih sprememb. Slovenija je bila vanjo vključena 27. avgusta 1992.
Leta 1884 se je v Radovljici rodil slovenski arhitekt Ivan Vurnik, ki je uvajal načela funkcionalne arhitekture. Ob Plečniku velja za najpomembnejšega arhitekta med obema vojnama. Od leta 1920 do 1957 je bil profesor na Tehnični fakulteti v Ljubljani. Med njegove pomembnejše stvaritve spadajo Zadružna gospodarska banka na Miklošičevi in Sokolski dom na Taboru ter kopališče v Radovljici. Izdelal je idejni načrt Narodne in univerzitetne knjižnice, ki pa ni bil izveden. Leta 1966 je prejel Prešernovo nagrado za življenjsko delo.
Leta 1886 se je v Slavonskem Brodu rodil hrvaški slikar Vadimir Becić. Znan je predvsem po portretih, aktih, figuraliki, tihožitjih in krajini.
Leta 1890 so v ZDA za obdelavo rezultatov popisa prebivalstva začeli uporabljati tabulatorske stroje Hermana Holleritha.
Leta 1901 se je v Londonu rodil ameriški pisatelj in dramatik John William van Druten. Njegova odrska dela, ki jih je večinoma tudi sam režiral, so Glas želve Zvonec, knjiga in sveča ter Spominjam se mame. Van Druten je umrl leta 1957.
Leta 1907 je izumitelj Frank Whittle izumil motor na reaktivni pogon.
Leta 1910 se je na pot odpravila Terra nova, ki je imela dva cilja: izpeljati program znanstvenih raziskav in priti na južni tečaj. Robert Falcon Scott, vodja odprave je kmalu dobil tekmeca, le šest dni za njim se je na pot odpravil Roald Amundsen. Scott je na staro škotsko kitolovko vkrcal petinšestdeset mož, sedemnajst ponijev, trideset psov in tri vozila z gosenicami.
Leta 1911 so ljudje v angleških mestih Bradfordu in Leedsu prvi dobili trolejbuse.
Leta 1915 je prvi cepelin preletel Anglijo.
Leta 1922 se je rodila ameriška igralka Joan Caulfield, ki je igrala v filmih Pony Express Rider, Dobrodošel, tujec, Lady reče ne, Draga Ruth … Umrla je 18. junija 1991.
Leta 1924 so se trboveljski delavci spopadli s pripadniki organizacije Orjuna. Na vsaki strani so padle tri žrtve.
Leta 1926 se je v Los Angelesu rodila Norma Jean Baker Mortenson, bolj znana pod umetniškim imenom Marilyn Monroe. Marilyn velja za enega največjih sekssimbolov 20. stoletja. Igrala je v več kot 30 celovečercih, med drugim v filmih Sedem let skomin, Nekateri so za vroče, Avtobusna postaja, Asfaltna džungla, Vse o Evi, Reka brez povratka, Kako poročiti milijonarja … V 50. letih prejšnjega stoletja je bila Marilyn ena najbolj donosnih filmskih zvezd Holywooda.
Leta 1928 se je v Odessi rodil ruski kozmonavt Georgi Timofejevič Dobrovoljski, ki je v vesolje poletel na Sojuzu 11.
Leta 1937 se je rodil ameriški igralec Morgan Freeman. Igral je v filmih, kot so: Vsota vseh strahov, Lovec na sanje, Dilerji, Zbogom, dekleta, Šofer Miss Daisy, Vsemogočni Bruce, V pajkovi mreži, Neoproščeno, Robin Hood: Princ tatov, Amistad, Sedem, Kaznilnica odrešitve, Zadnji udarec, Betty, Punčka za milijon dolarjev. Poleg tega je režiral film Bopha!, ki se dogaja v Južni Afriki v času apartheida. Freeman je bil dvakrat nominiran za oskarja, in sicer za vlogi v filmu Šofer Miss Daisy in Kaznilnica odrešitve. Oskarja pa je prejel za stransko vlogo v filmu Punčka za milijon dolarjev.
Leta 1938 je izšla prva številka komično-akcijskega stripa Superman. Strip sta zasnovala pisatelj Jerry Siegel in risar Joe Shuster. O Clarku Kentu oziroma Supermanu so pozneje posneli več filmov, zaživel je tudi na televizijskih zaslonih, gledalcem pa se je vtisnil v spomin predvsem tisti Superman, ki ga je upodobil pokojni Christopher Reeve.
Leta 1939 je v zalivu Liverpool potonila britanska podmornica Thetis, na njej je bilo takrat 99 mornarjev, ki so umrli.
Leta 1941 so v Nemčiji prepovedali izdajanje vseh katoliških časopisov.
Leta 1945 je Velika Britanija zasedla ozemlje Sirije in Libanona.
Leta 1947 se je rodil kitarist Ron Wood, ki je leta 1975 zamenjal Micka Taylorja v skupini The Rolling Stones.
Leta 1949 je bil časnik Newsweek prvi, ki se ga je dalo naročiti tudi prek mikrofilma.
Leta 1958 je Charles de Gaulle postal francoski premier.
Leta 1958 je legenda madžarskega nogometa Ferenc Puskas v 31. letu starosti prestopil v madridski Real. Pri kraljevem klubu je ostal do konca kariere leta 1967. Osvojil je pet naslovov španskega prvaka, trikrat pa je Real popeljal tudi do evropske krone. V evropskih pokalih je Puskas v 39 tekmah dosegel 35 golov.
Leta 1959 so v Tuniziji objavili ustavo.
Leta 1959 se je rodil britanski dirkač formule ena Martin Brundle. Verjetno spada med najboljše dirkače, ki na dirkah za svetovno prvenstvo niti enkrat ni uspel zmagati. Nastopil je na 161 dirkah, prvič leta 1984, zadnjič pa leta 1996.
Leta 1962 so izvršili smrtno obsodbo nad nacističnim uradnikom Adolfom Eichmannom.
Leta 1965 je v eksploziji v rudniku v japonski Fukuoki umrlo 237 rudarjev.
Leta 1968 je umrla ameriška pisateljica in borka za socialne reforme Helen Keller. Pri 19 mesecih je izgubila sluh in vid, vendar se je naučila govoriti, brati in pisati. Opravljala je delo inšpektorice v zavodu za slepe in gluhoneme v Združenih državah Amerike. Med njenimi deli so najbolj znana Ali zapravljamo čas?, Zgodba mojega življenja, Svet, v katerem živim, Stran od teme, Imejmo upanje, Učiteljica: Anne Sullivan Macy in Odprta vrata.
Leta 1968 se je rodil avstralski pevec in igralec Jason Donovan. Igral je v nadaljevanki Sosedi in v filmih Neobdelani diamanti, Sonce, mesec in zvezde. Kot pevec je najbolj znan po duetu Especially For You, v katerem je zapel skupaj s Kylie Minogue.
Leta 1969 so na kanadski televiziji in radiu prepovedali oglaševanje vseh tobačnih izdelkov.
Leta 1970 so Rusi v orbito izstrelili Sojuz 9, ki je v Zemljini orbiti krožil osemnajst dni.
Leta 1972 je jugoslovanska nogometna reprezentanca z 10:0 premagala Venezuelo, pri čemer je Dušan Bajević, tretji strelec plavih na večni lestvici, dosegel pet golov. "Princ z Neretve" je po uspešni karieri postal trener.
Leta 1974 se je rodila kanadska pevka in igralka Alanis Nadine Morissette. Svoj prvi album Jagged Little Pill je prodala v več kot 30 miljionih izvodov, pozneje pa je posnela še tri albume: Supposed Former Infatuation Junkie, Under Rug Swept in So-Called Chaos. Ko je Alanis zablestela na glasbenem nebu, so jo zaradi njene glasbe in besedil uvrstili med "jezne mlade glasbenice".
Leta 1979 je po 90. letih v Rodeziji (današnjem Zimbabveju) temnopolto prebivalstvo prevzelo oblast od Iana Smitha.
Leta 1980 je Ted Turner začel z oddajanjem televizije CNN (Cable News Network), ki je danes ena najvplivnejših TV-postaj v ZDA.
Leta 1980 je bila ustanovljena avantgardna slovenska glasbena skupina Laibach.
Leta 1982 se je rodila belgijska teniška igralka Justine Henin. Sedemkrat je slavila na turnirjih za grand slam, kjer je bila zakleta le wimbledonska trava. Njen enoročni backhand je John McEnroe označil za najboljšega na svetu tako v ženskem kot v moškem tenisu. Januarja 2011 je končala kariero.
Leta 1987 je v bombnem napadu, ko so mu pod helikopter nastavili bombo, umrl libanonski politik Rašid Abdul Hamid Karami.
Leta 1991 je na Filipinih po šesto letih spet izbruhnil vulkan Pinatubo. Zaradi lave in vulkanskega pepela je umrlo več sto ljudi, več sto kvadratnih kilometrov površja pa je zaradi vročine zgorelo.
Leta 2001 je umrl nepalski kralj Birendra, ki je postal kralj te majhne azijske države leta 1972, po smrti pa ga je nasledil sin Dipendra, ki je dal pobiti celotno družino, vključno z Birendo.
Leta 2003 je Kitajska začela polniti vodni zbiralnik za jezom Tri soteske, vodna gladina se je zaradi tega dvignila za skoraj 100 metrov.
Leta 2003 so nogometaši Maribora Pivovarne Laško v zadnjem krogu državnega prvenstva na stadionu za Bežigradom premagali Ljubljano s 6:1 (tri gole je dosegel Ermin Rakovič) in samo potrdili sedmi zaporedni naslov prvakov. Prednost pred CMC Publikumom je po 33 krogih znašala sedem točk. Elitno druščino sta zapustila Rudar in Korotan.
Leta 2004 je Maurice Green na atletskem mitingu v kalifornijskem Paolo Altu na 100 metrov ob premočnem vetru tri metre na sekundo tekel izjemnih 9,78, kar bi bil ob regularnih pogojih nov svetovni rekord.
Leta 2007 je bil po osmih letih odslužene kazni na prostost izpuščen Jack Kevorkian; "doktor Smrt", ki je na njihovo prošnjo evtaniziral neozdravljive bolnike, je bil obsojen za umor 52-letnega Thomasa Youka leta 1998.
Leta 2008 je po dolgi bolezni v 72. letu starosti umrl legendarni francoski modni kreator Yves Saint Laurent. Med njegovimi "oboževalkami" so bile modne ikone, kot so monaška princesa Grace Kelly, Chatrine Deneuve in mnoge druge slavne ženske (npr. Paloma Picasso). Revolucionarne spremembe, ki jih je vpeljal v visoko modo, še danes močno vplivajo na način ženskega oblačenja. Coco Cahnel je ženskam dala svobodo, Yves Saint Laurent pa jim je dal s svojimi oblekami moč; med njegove najbolj znane kose (ki so še danes modni) sodijo safari suknjiči, ozki, visoki škornji in prosojne bluze, ki so prikirito goloto naredile sprejemljivo v visoki družbi. Hkrati je Yves Saint Lauret v 70. letih kot prvi modni kreator prestižno modo približal širšim množicam, ko je na tržišče dal "pret-a-porter" kolekcije, katerih kose je lahko kupil vsakdo.
Leta 2009 je General Motors objavil bankrot. To je bil četrti največji bankrot v zgodovini ZDA.
Leta 2009 je v Atlantski ocean pri brazilski obali strmoglavilo letalo družbe Air France, ki je bilo iz Ria de Janeira namenjeno v Pariz. V nesreči je umrlo vseh 228 potnikov in članov posadke.
Leta 2011 je po 16 dneh v vesolju v Kennedyjevem vesoljskem centru še zadnjič pristal raketoplan Endeavour, ki je v vesolje prvič poletel leta 1992. To je bila predzadnja pot za 30-letni Nasin program raketoplanov; zadnji je v vesolje julija istega leta poletel raketoplan Atlantis.Vlogo oskrbovalca Mednarodne vesoljske postaje je prevzelo rusko plovilo Sojuz, Nasa pa se je začela ukvarjati z drugimi programi. Do leta 2025 naj bi na asteroid poslali človeka, po letu 2030 pa tudi na Mars.
Leta 2013 iraške oblasti razkrijejo, da so preprečile zaroto Al kajde za uporabo in tihotapljenje kemičnega orožja v Evropo in Severno Ameriko.
Leta 2013 so nogometaši Bayerna sijajni sezoni postavili piko na i: zmagama v nemškemu prvenstvu in Ligi prvakov so dodali še pokalno lovoriko, za kar je v Berlinu s 3:2 padel Stuttgart. Münchenčani so tako osvojili zgodovinski trojček, ki pred tem ni uspel še nobeni izmed nemških ekip.