Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
Foto: Pixabay
Požari so uničili več kot 10 milijonov hektarjev in zahtevali življenja več milijonov živalskih vrst. In ni jih še konec
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
»Podobe v požarih poginulih in ožganih koal so resnično globoko pretresli ljudi. Znanstveniki ocenjujejo, da smo v severnem delu države Novi južni Wales izgubili 30 odstotkov njihovega habitata. Na otoku Kenguru je habitat povsem uničen. Zavedamo so, da so požari koale nedvomno močno prizadeli, bo pa minilo še kar nekaj časa, preden bomo natančno vedeli, kaj te izgube pomenijo za njihovo število. Vsekakor bomo situacijo podrobno spremljali,” je zaskrbljenost izrazila avstralska komisarka za ogrožene vrste Sally Box.
Prizori ožganih živali so nedvomno pretresljivi. Z vidika ohranjanja vrst in biodiverzitete pa je potrebno upoštevati, da so požari so tu bili, odkar je stopilo življenje na kopno. Nekatere vrste jih celo nujno potrebujejo za razmnoževanje in takih je v Avstraliji kar precej. Zaradi svoje lege je Avstralija namreč zelo specifična. Sredina kontinenta je bolj ali manj puščavska, pas ob morju pa je izredno raznolik in podpira najrazličnejše vrste, tudi številne endemične in močno ogrožene.
“Problem je v tem, da smo naravni življenjski prostor številnih vrst z našimi posegi skrčili na zelo majhne otočke. To ne velja samo za Avstralijo. Če v takšnih pogojih pogori tisoč ali stotisoč hektarjev gozda, je to katastrofa,” izpostavlja prof. dr. Ivan Kos z Biotehniške fakultete.
Deževje, ki je v teh dneh za predah zajelo območje, zdaj sicer pomaga gasiti ogenj, obenem pa odnaša razgaljeno zemljo in pepel v reke in slišati je tudi že opozorila, da utegne pomorom na kopnem slediti še dušenje v rekah. Toda Kos opozarja, da kljub obsežni katastrofi, ki jo takšni ekstremni dogodki nedvomno predstavljajo za milijone živali in rastlin, sami po sebi ne bi ogrožali biodiverzitete. Ključni problem je v tem, da danes se odvijajo na ozadju preštevilnih človekovih posegov v prostor, ki so naravno odpornost biosfere že močno okrnili.
Obeti za prihodnost niso spodbudni. Podatki jasno kažejo, da dviganje temperatur morja in zraka spreminja vremenske vzorce po svetu. Avstralija prejme v povprečju že 40 odstotkov manj padavin kot pred zgolj 100 leti. Ekstremno vreme je že danes, ko se je globalna temperatura zraka dvignila (le) za stopinjo, pogostejše vsepovsod. Skupaj z obsežnimi človekovimi posegi v naravni prostor utegnejo biti posledice teh ekstremov za preštevilna živa bitja še mnogo usodnejše, kot bi bila sicer.
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
Foto: Pixabay
Požari so uničili več kot 10 milijonov hektarjev in zahtevali življenja več milijonov živalskih vrst. In ni jih še konec
Avstralija spada med dežele, katerih uradna politika se na podnebne spremembe in človekov prispevek k njim, ni kaj dosti ozirala. Kljub temu, da smo se že v preteklih letih celo na severni polobli kar navadili, da nas sredi bolj ali manj zelene zime dosežejo novice o avstralskih rekordno vročih poletjih in požarih ter o izginjanju velikega koralnega grebena. Toda letošnja sezona je nedvomno podrla vrsto rekordov in pretresla celo obsežnih požarov dobro vajene Avstralce. Podobe neskončnih ognjenih zubljev, črnega dima in ožganih koal, kengurujev in drugih živali so obkrožile svet. Vse več je zaskrbljenosti, kaj pomeni tako obsežna izguba habitatov za njihovo prihodnost.
»Podobe v požarih poginulih in ožganih koal so resnično globoko pretresli ljudi. Znanstveniki ocenjujejo, da smo v severnem delu države Novi južni Wales izgubili 30 odstotkov njihovega habitata. Na otoku Kenguru je habitat povsem uničen. Zavedamo so, da so požari koale nedvomno močno prizadeli, bo pa minilo še kar nekaj časa, preden bomo natančno vedeli, kaj te izgube pomenijo za njihovo število. Vsekakor bomo situacijo podrobno spremljali,” je zaskrbljenost izrazila avstralska komisarka za ogrožene vrste Sally Box.
Prizori ožganih živali so nedvomno pretresljivi. Z vidika ohranjanja vrst in biodiverzitete pa je potrebno upoštevati, da so požari so tu bili, odkar je stopilo življenje na kopno. Nekatere vrste jih celo nujno potrebujejo za razmnoževanje in takih je v Avstraliji kar precej. Zaradi svoje lege je Avstralija namreč zelo specifična. Sredina kontinenta je bolj ali manj puščavska, pas ob morju pa je izredno raznolik in podpira najrazličnejše vrste, tudi številne endemične in močno ogrožene.
“Problem je v tem, da smo naravni življenjski prostor številnih vrst z našimi posegi skrčili na zelo majhne otočke. To ne velja samo za Avstralijo. Če v takšnih pogojih pogori tisoč ali stotisoč hektarjev gozda, je to katastrofa,” izpostavlja prof. dr. Ivan Kos z Biotehniške fakultete.
Deževje, ki je v teh dneh za predah zajelo območje, zdaj sicer pomaga gasiti ogenj, obenem pa odnaša razgaljeno zemljo in pepel v reke in slišati je tudi že opozorila, da utegne pomorom na kopnem slediti še dušenje v rekah. Toda Kos opozarja, da kljub obsežni katastrofi, ki jo takšni ekstremni dogodki nedvomno predstavljajo za milijone živali in rastlin, sami po sebi ne bi ogrožali biodiverzitete. Ključni problem je v tem, da danes se odvijajo na ozadju preštevilnih človekovih posegov v prostor, ki so naravno odpornost biosfere že močno okrnili.
Obeti za prihodnost niso spodbudni. Podatki jasno kažejo, da dviganje temperatur morja in zraka spreminja vremenske vzorce po svetu. Avstralija prejme v povprečju že 40 odstotkov manj padavin kot pred zgolj 100 leti. Ekstremno vreme je že danes, ko se je globalna temperatura zraka dvignila (le) za stopinjo, pogostejše vsepovsod. Skupaj z obsežnimi človekovimi posegi v naravni prostor utegnejo biti posledice teh ekstremov za preštevilna živa bitja še mnogo usodnejše, kot bi bila sicer.
Dva tedna minevata od ruskega vojaškega napada na Ukrajino, državo je zapustilo že skoraj dva milijona 200 tisoč ljudi. Nekaj upanja v diplomatsko rešitev konflikta je vzbujalo današnje srečanje zunanjih ministrov obeh držav, Sergeja Lavrova in Dmitra Kulebe v turškem mestu Antalya. Šlo je za prvo srečanje na tej ravni po začetku vojne, a, kot kaže, ni prineslo napredka.
Poljska je preplavljena z begunci, ki zaradi vojne bežijo iz Ukrajine. Po zadnjih podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) je v zadnjih 24tih urah iz Ukrajine zbežalo več kot 140.000 ljudi. Od 24. februarja, ko je Rusija napadla Ukrajino, je državo tako zapustilo že več kot 2 milijona 150 tisoč ljudi.
Letošnja nagrada za največji jamarski dosežek v letu 2021 gre v roke Jamarskemu klubu Novo mesto za raziskovanje Skalarjevega brezna na Kaninskem pogorju, ki velja za Himalajo svetovnega jamarstva. Raziskovanje je bilo medklubsko in Skalarjevo brezno, kjer so se prva odkritja pričela že davnega leta 1985, potem pa je bilo malce pozabljeno, je še eno tistih, ki presega magično globino 1000 metrov: zdaj so jamarji dosegli globino 1167 metrov in zavidljivo dolžino 6494 metrov. In kar je za jamarja najlepše - ni še konec. Alenka Terlep se je pogovarjala z Juretom Tičarjem, jamarjem JK Novo mesto in doktorjem geografije z Geografskega inštituta Antona Melika ZRC SAZU.
Tudi v italijanski javnosti glede dogajanja v Ukrajini vlada vsesplošna zaskrbljenost. Vlada je razglasila novo izredno stanje, ki je omejeno na ukrepe, povezane na odpravljanje posledic ukrajinskega konflikta, in ki naj bi trajalo do konca tega leta. Državljani se seveda bojijo zlasti novih podražitev cen energentov, sicer pa je ob vojnih situacijah v Evropi in Sredozemlju prva italijanska reakcija vedno sočutna in dobrodelna – in tako je tudi tokrat. Več v pogovoru z dopisnikom RTV Slovenija iz Rima Jankom Petrovcem.
Iz ukrajinskih mest Sumi in Irpin poročajo o evakuaciji civilistov. Iz Ukrajine je pred spopadi zbežalo že več kot dva milijona ljudi. Med smrtnimi žrtvami ukrajinsko-ruskih spopadov naj bi bila tudi dva ruska generala. Svet pa že gleda proti četrtku, ko naj bi se v letovišču Antalyja na jugu Turčije srečala ruski in ukrajinski zunanji minister.
Rusko-ukrajinska vojna je vse bolj tudi informacijska, ki se odraža tudi na družbenih omrežjih. Komu verjeti o dogajanju na frontnih črtah in v Rusiji, kdo zmaguje v medijski vojni, ali je cenzura tudi blokada Kremlju naklonjenih medijev Russia Today in Sputnik v Evropski uniji? O tem smo se pogovarjali s profesorjem za medijske politike in regulacijo na ljubljanski fakulteti za družbene vede Markom Milosavljevićem.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V zadnjih dneh poslušamo številne novice o beguncih, ki prihajajo iz Ukrajine. Na Slovenski filantropiji so pred dnevi pričeli z zbiranjem interesa pripravljenosti pomoči beguncem, ki bi morebitno prispeli v Slovenijo. Predstavnik Slovenske filantropije Franci Zlatar poudarja, da je odziv javnosti dober in da se je do danes za pomoč prijavilo čez 600 prostovoljcev. Več Marko Rozman.
Na novinarski konferenci zaposlenih na RTV Slovenija so se predstavniki posameznih aktivov odzvali na dogajanje na RTVS v minulem tednu ter predstavili zahteve za ohranitev nepristranskosti in profesionalnosti javnega servisa. Menijo namreč, da sta profesionalnost in nepristranskost javnega servisa čedalje bolj ogroženi.
Sarajevska novinarka Aida Čerkez je Ukrajincem napisala pismo. Prizori iz Ukrajine jo spominjajo na oblegano Sarajevo. Ljudje, ki so vojno doživeli, vedo, da ne bo vse v redu. A na koncu bodo zmagali. Aida, nekoč vojna novinarka, je napisala tudi scenarij za kratki film - Kako se imenuje ta država? Prevod pisma Ukrajincem je prebrala Ivana Stipić Lah.
Konec aprila se izteče mandat sedemčlanskemu Svetu za radiodifuzijo. To je telo, ki ima dolg seznam pristojnosti, saj daje soglasja in mnenja k pomembnim odločitvam in dokumentom, usodnim za radiodifuzne medije, svet piše letna poročila in ocenjuje stanje na področju radiodifuzije, kar pomeni, da ima lahko v medijskem prostoru precejšen vpliv. Tatjana Pirc se je pogovarjala z Alešem Lipičnikom, predsednikom Sveta za radiodifuzijo.
Število Ukrajincev, ki so od 24. februarja, ko se je začela ruska ofenziva, zapustili svojo domovino, se je povzpelo že na več kot 1,5 milijona. Samo na Poljsko je odšlo več kot 1,067 milijona ljudi. Dopisnica RTV Slovenija Polona Fijavž poroča o kaosu na Poljskem.
»Svet je lep, ohrani vid,« je geslo ob svetovnem tednu glavkoma, ki se je začel včeraj. Le s pravočasnim odkritjem in zdravljenjem glavkoma ohranimo vid ter preprečimo hudo slabovidnost in slepoto, poudarja Sekcija za glavkom Združenja oftalmologov Slovenije. Glavkom se največkrat začne brez kakršnih koli težav za bolnika – dokler ne napreduje in povzroči nepovratne okvare na vidnem živcu. Je drugi najpogostejši vzrok za slepoto. Prispevek Petre Medved.
Zvoki tamburic so v Šmartnem navzoči že od leta 1892, ko je Ivan Bartl zbral in vodil tedanjo tamburaško skupino. Kasnejših pisnih virov o delovanju tamburašev je malo in šele leta 1983 je prišla pobuda za ponovno ustanovitev skupine šmarskih tamburašev. Od leta 2014 Tamburaško skupino Šmartno pri Litiji vodi Štefan Vidic. Člani orkestra se zavedajo pomena ohranjanja kulturne dediščine, zato vsako leto poskrbijo za podmladek v orkestru, ki je tako generacijsko mešan, znanja ter veščine pa prehajajo iz starejših generacij na mlajše in tudi obratno. Šmarski tamburaši se redno udeležujejo srečanj v organizaciji Javnega sklada za kulturne dejavnosti, visoke ocene in zlata priznanja so njihova stalnica. Spored koncerta bo ponudil priredbe ljudskih pesmi in popevk ter umetne skladbe za tamburaški orkester.
Pogovor z županom občine Šmartno pri Litiji Rajkom Meserkom
Ob svetovnem dnevu varčevanja z energijo smo se v jutru na Prvem pogovarjala s prof. dr. Mihaelom Sekavčnikom, dekanom Fakultete za strojništvo.
Otroci niso imuni na dogajanje okoli sebe. Marsikaj vidijo na televiziji in spletnih omrežjih, marsikaj slišijo tudi, ko se odrasli pogovarjajo med seboj. Na njihovo razumevanje vojne lahko vplivajo tudi domišljijski svet pravljic in računalniških iger, zato je dobro, da se odrasli z otroki pogovarjajo o vojni. A kako? Odkrito in otrokovi starosti primerno, pravi strokovna delavka na osnovni šoli in psihoterapevtka Andreja Ninkovič.
Ruska vojska je ponoči zavzela ukrajinsko jedrsko elektrarno Zaporožje na jugu države, je sporočila ukrajinska agencija za jedrsko energijo. V nuklearki je predtem zaradi ruskega obstreljevanja zagorelo, a so požar že pogasili. Dogodek nima vpliva na nas, sporočajo iz Uprave za jedrsko varnost. Z jedrskim strokovnjakom je govorila Maja Derčar.
Poljska je v nekaj dneh oskrbela več kot 600 tisoč beguncev. Pogovor s Polono Fijavž.
Kompromisni dogovor notranjih ministrov Evropske Unije o uporabi evropske direktive o začasni zaščiti beguncev pomeni, da bodo begunci upravičeni do nastanitve, izobraževanja, nujne zdravstvene pomoči, finančne pomoči ter dela. Prost dostop do trga dela pomeni, da se oseba lahko zaposli in dela pod enakimi pogoji kot slovenski državljani, delodajalec pa zanjo ne potrebuje posebnega delovnega dovoljenja. Odgovora na vprašanje kje se bodo migranti zaposlovali in v kakšnem obsegu, še ne moremo dati.
Neveljaven email naslov