Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vrhunci literature v zvočni obliki na programu Ars.
Med literarnimi oddajami, ki jih pripravlja Uredništvo za kulturo Programa Ars, v tem tednu opozorimo predvsem na začetek nove sezone Arsovega domačega branja za srednješolce Oh literatura - O, literatura! ter na oddaji ob pisateljskem srečanjem na Bledu.
A začnimo izbor literarnih draguljev z nedeljskima oddajama Spomini, pisma in potopisi ter Literarni portret: Avstrijski publicist in pisatelj Martin Pollack se je v knjigi Smrt v bunkerju soočil z zgodbo lastnega očeta, nacističnega vojnega zločinca, ki je mladost preživel v Laškem; v lani izdanem delu Ženska brez groba pa raziskuje usodo svoje pratete Pauline Drolc. V očetovem sorodstvu je bila edina, ki nikoli ni podlegla velikonemškemu duhu nacizma, a je kot žrtev povojne oblasti umrla v improviziranem taborišču na gradu Hrastovec, medtem ko so ostali sorodniki svoj status in nacionalsocialistična prepričanja ohranili tudi po vojni.
Francoskega pisatelja in popotnika Sylvaina Tessona so bralci vzljubili, ko je leta 1996 pri štiriindvajsetih objavil knjigo Vozili smo po Zemlji, pozneje pa so ga za zbirke esejev in kratkih zgodb nagradili še francoski literarni kritiki. Njegov literarni portret temelji na zbirki zgodb Pod milim nebom, ki bo jeseni bo izšla v slovenskem prevodu.
Torek: V ciklu Arsovega domačega branja Oh literatura - O, literatura! nas v novem šolskem letu čaka skupno branje z dijaki 4. letnika slovenskih srednjih šol, a začenjamo z oddajama, ki sta spomladi odpadli zaradi epidemije covida 19. Prizorišče groteskne tragikomedije irskega književnika Samuela Becketta Čakajoč Godota je prazno, le uboga človeka čakata na, recimo, rešitelja. A ga ni od nikoder. Človek, čeprav v dvojici, je ostal sam na svetu. Kljub vsej teži pa drama ni moreča, temveč burkaško absurdna. Literarni večer je pripravila Bruna Vuga, profesorica slovenščine na Srednji šoli Vena Pilona v Ajdovščini.
Četrtek bo zaznamovalo mednarodno pisateljsko srečanje na Bledu, ki bi sicer moralo potekati že spomladi, a je bilo prestavljeno na ta teden. Prevajalka Dušanka Zabukovec v Literarnem večeru na Prvem predstavlja literarno ustvarjanje pesnice in pisateljice Jennifer Clement, predsednice mednarodnega Pena, Literarni nokturno pa prinaša nekaj pesmi Richarda Berngartena, britanskega pesnika in esejista, ki je prav za to priložnost pripravil posebno pesniško zbirko z naslovom Ob jezeru.
In še sprehod po ostalih Literarnih nokturnih: Izmislila sem si umetnost, da bi ostala živa, je v romanu v pesmih Kultura enega napisala ameriška pesnica Alice Notley in v skladu s tem svojim življenjskim motom objavila več kot štirideset pesniških knjig in postala ena največjih ameriških živih pesnic. Nemško-švicarska pisateljica in dramatičarka Sibylle Berg je že v romanu Nekaj ljudi išče srečo in crkne od smeha predstavila vse značilnosti svojega pisanja: rezek, groteskno hrepenenjski humor in slikanje sodobne družbe z neprizanesljivimi potezami. Iz tega romana so tudi štiri besedilca, naslovljena Ruth se šminka. Tone Škrjanec v pesniški zbirki Nekaj o nas kot živalih, ki je tik pred izidom, s sebi lastnim, umirjenim ritmom brez divjih poudarkov, alternacij v tonu ali eksklamacij govori o ljubezni, pa tudi o manj prijetnih stvareh današnjega časa in o pravici do intime in zasebnosti. S pesmimi Antona Podbevška iz zbirke Človek z bombami se bomo spomnili stote obletnice novomeške pomladi, gibanja, ki je postalo pojem za razvoj slovenske avantgardistične in modernistične literature in umetnosti. Za sobotni Literarni nokturno pa nam je Franjo Frančič poslal tri še neobjavljene pesmi iz daljšega cikla Ko ljubezen mine.
Literarne oddaje med 20. in 26. septembrom 2020
Nedelja, 20. september
14.05 (Ars) Humoreska tega tedna: Anton Pavlovič Čehov: Hči Anglije
18.05 (Ars) Spomini, pisma in potopisi: Martin Pollack: Ženska brez groba
22.05 (Ars) Literarni portret: Sylvain Tesson
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Dane Zajc: DotikPonedeljek, 21. september
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Alice Notley: Boginja, ki je ustvarila ta minljivi svetTorek, 22. september
21.00 (Ars) Literarni večer (Arsovo domače branje): Samuel Beckett: Čakajoč Godota
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Sibylle Berg: Ruth se šminkaSreda, 23. september
11.05 (Ars) Literarna matineja: S Tonetom Škrjancem o ameriški beatniški generaciji
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Tone Škrjanec: Vonj pačulijaČetrtek, 24. september
21.05 (Prvi) Literarni večer: Jennifer Clement
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Richard Berngarten: Ob jezeruPetek, 25. september
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Anton Podbevšek: Človek z bombamiSobota, 26. september
18.00 (Ars) Izbrana proza: Ajda Bračič: Ozki koti in druge zgodbe
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Franjo Frančič: Ko ljubezen mine
Vrhunci literature v zvočni obliki na programu Ars.
Med literarnimi oddajami, ki jih pripravlja Uredništvo za kulturo Programa Ars, v tem tednu opozorimo predvsem na začetek nove sezone Arsovega domačega branja za srednješolce Oh literatura - O, literatura! ter na oddaji ob pisateljskem srečanjem na Bledu.
A začnimo izbor literarnih draguljev z nedeljskima oddajama Spomini, pisma in potopisi ter Literarni portret: Avstrijski publicist in pisatelj Martin Pollack se je v knjigi Smrt v bunkerju soočil z zgodbo lastnega očeta, nacističnega vojnega zločinca, ki je mladost preživel v Laškem; v lani izdanem delu Ženska brez groba pa raziskuje usodo svoje pratete Pauline Drolc. V očetovem sorodstvu je bila edina, ki nikoli ni podlegla velikonemškemu duhu nacizma, a je kot žrtev povojne oblasti umrla v improviziranem taborišču na gradu Hrastovec, medtem ko so ostali sorodniki svoj status in nacionalsocialistična prepričanja ohranili tudi po vojni.
Francoskega pisatelja in popotnika Sylvaina Tessona so bralci vzljubili, ko je leta 1996 pri štiriindvajsetih objavil knjigo Vozili smo po Zemlji, pozneje pa so ga za zbirke esejev in kratkih zgodb nagradili še francoski literarni kritiki. Njegov literarni portret temelji na zbirki zgodb Pod milim nebom, ki bo jeseni bo izšla v slovenskem prevodu.
Torek: V ciklu Arsovega domačega branja Oh literatura - O, literatura! nas v novem šolskem letu čaka skupno branje z dijaki 4. letnika slovenskih srednjih šol, a začenjamo z oddajama, ki sta spomladi odpadli zaradi epidemije covida 19. Prizorišče groteskne tragikomedije irskega književnika Samuela Becketta Čakajoč Godota je prazno, le uboga človeka čakata na, recimo, rešitelja. A ga ni od nikoder. Človek, čeprav v dvojici, je ostal sam na svetu. Kljub vsej teži pa drama ni moreča, temveč burkaško absurdna. Literarni večer je pripravila Bruna Vuga, profesorica slovenščine na Srednji šoli Vena Pilona v Ajdovščini.
Četrtek bo zaznamovalo mednarodno pisateljsko srečanje na Bledu, ki bi sicer moralo potekati že spomladi, a je bilo prestavljeno na ta teden. Prevajalka Dušanka Zabukovec v Literarnem večeru na Prvem predstavlja literarno ustvarjanje pesnice in pisateljice Jennifer Clement, predsednice mednarodnega Pena, Literarni nokturno pa prinaša nekaj pesmi Richarda Berngartena, britanskega pesnika in esejista, ki je prav za to priložnost pripravil posebno pesniško zbirko z naslovom Ob jezeru.
In še sprehod po ostalih Literarnih nokturnih: Izmislila sem si umetnost, da bi ostala živa, je v romanu v pesmih Kultura enega napisala ameriška pesnica Alice Notley in v skladu s tem svojim življenjskim motom objavila več kot štirideset pesniških knjig in postala ena največjih ameriških živih pesnic. Nemško-švicarska pisateljica in dramatičarka Sibylle Berg je že v romanu Nekaj ljudi išče srečo in crkne od smeha predstavila vse značilnosti svojega pisanja: rezek, groteskno hrepenenjski humor in slikanje sodobne družbe z neprizanesljivimi potezami. Iz tega romana so tudi štiri besedilca, naslovljena Ruth se šminka. Tone Škrjanec v pesniški zbirki Nekaj o nas kot živalih, ki je tik pred izidom, s sebi lastnim, umirjenim ritmom brez divjih poudarkov, alternacij v tonu ali eksklamacij govori o ljubezni, pa tudi o manj prijetnih stvareh današnjega časa in o pravici do intime in zasebnosti. S pesmimi Antona Podbevška iz zbirke Človek z bombami se bomo spomnili stote obletnice novomeške pomladi, gibanja, ki je postalo pojem za razvoj slovenske avantgardistične in modernistične literature in umetnosti. Za sobotni Literarni nokturno pa nam je Franjo Frančič poslal tri še neobjavljene pesmi iz daljšega cikla Ko ljubezen mine.
Literarne oddaje med 20. in 26. septembrom 2020
Nedelja, 20. september
14.05 (Ars) Humoreska tega tedna: Anton Pavlovič Čehov: Hči Anglije
18.05 (Ars) Spomini, pisma in potopisi: Martin Pollack: Ženska brez groba
22.05 (Ars) Literarni portret: Sylvain Tesson
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Dane Zajc: DotikPonedeljek, 21. september
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Alice Notley: Boginja, ki je ustvarila ta minljivi svetTorek, 22. september
21.00 (Ars) Literarni večer (Arsovo domače branje): Samuel Beckett: Čakajoč Godota
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Sibylle Berg: Ruth se šminkaSreda, 23. september
11.05 (Ars) Literarna matineja: S Tonetom Škrjancem o ameriški beatniški generaciji
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Tone Škrjanec: Vonj pačulijaČetrtek, 24. september
21.05 (Prvi) Literarni večer: Jennifer Clement
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Richard Berngarten: Ob jezeruPetek, 25. september
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Anton Podbevšek: Človek z bombamiSobota, 26. september
18.00 (Ars) Izbrana proza: Ajda Bračič: Ozki koti in druge zgodbe
23.05 (Prvi) in 23.50 (Ars) Literarni nokturno: Franjo Frančič: Ko ljubezen mine
Rok Golob "komponira za številne glasbene zasedbe najrazličnejših žanrov, hkrati pa verjame, da dobra glasba presega žanrske okvire. Letos je dokončal svojo prvo opero, s katero je občinstvu želel predati fantazijsko zgodbo z duhovnim sporočilom o pravem zvoku, resnici in pomembnosti zaupanja v svojo lastno intuicijo." "Zato, ker je inspirirana iz kozmosa. Ker je nastajala 20 let. Ko sem skladal, sem se možgansko izklapljal in zgodba je sama prišla. Jaz jo tako dojamem in nikakor drugače. Smo se pa nekaj časa spraševali kako bi jo imenovali. Ko smo prišli do 'kozmične' opere sem rekel to je to. To je točno pravi naziv. Ko enkrat veš, veš. Takrat začutiš in ponotranjiš. Tako sem to jaz dojel," razlaga skladatelj o nazivu »kozmična« opera. Z njim se je pogovarjal Dejan Juravič.
Na Hvaru že od 14. maja poteka 25. festival radijskih iger in dokumentarnih dram Prix Marulić, na katerega so se uvrstila vsa tri prijavljena slovenska dela: Glas Šakala režiserke Saške Rakef, Bratonski pil Ane Krauthaker in Medeja ... bom postala Špele Kravogel, kar je za slovensko radijsko igro velik uspeh. Do 19. maja se bo na petih različnih ambientalnih prizoriščih zvrstilo 41 radiofonskih del iz Evrope, Avstralije, Kanade in Irana. Večji del tekmovalnega programa se je z današnjim dnem že odvil. V četrtek zvečer pa bo slavnostna razglasitev rezultatov in podelitev nagrad.
Cannski filmski festival na prvi pogled sicer deluje tradicionalno, a že uvodni večer je pokazal, kako zelo se je spremenil. Svetovno filmsko javnost sta nagovorila igralec, režiser in aktivist Forest Whitaker, ki je prejel častno zlato palmo, v neposrednem video prenosu pa tudi ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski.
Direktor in umetniški vodja orkestra Slovenske filharmonije. Pogovor je opravila Anuša Volovšek.
"Raznovrsten in pisan niz mojstrsko upodobljenih likov." Tako so v utemeljitvi nagrade zapisali predstavniki Društva slovenskih režiserjev za letošnjega prejemnika nagrade bert za življenjsko delo na področju filmske in televizijske igre. V torek so jo v Slovenski kinoteki v Ljubljani izročili Ivu Banu. Kljub uradni upokojitvi zelo aktiven igralec je doslej odigral več kot 50 filmskih vlog, skupaj s televizijskimi pa več kot 70.
Muzeji ohranjajo preteklost, pojasnjujejo sedanjost in opozarjajo, kam prihodnost nikoli več ne sme zaviti. Ob današnjem mednarodnem muzejskem dnevu lahko obiskovalci do večera brezplačno preverijo dogajanje in vsebino številnih slovenskih muzejev in galerij. O potencialih slovenskih muzejev so govorili danes tudi na strokovnem srečanju muzealcev. Nosilna tema mednarodnega muzejskega dne je moč muzejev.
Maksimilijan I. in njegovi meksikajnarji so prav posebna zgodba našega prostora in časa. S podporo francoskega cesarja Napoleona se je odločil, da odide v Mehiko in se odpove pravicam in se postavi na konec vrste za habsburški prestol. Kaj je botrovalo tej nenavadni odločitvi, ki se je končala s padcem pod streli uporniške vojske, raziskuje tudi nova antologija Gregorja Antoličiča z naslovom Maksimilijan, ki je te dni izšla pri Cankarjevi založbi. Pregledal jo je Blaž Mazi.
V Združenju filmskih snemalcev so v soboto v Slovenski kinoteki v Ljubljani podelili stanovske nagrade z imenom iris za najboljše dosežke na področju filmske fotografije v preteklem letu. Podelili so tudi nagrado za življenjsko delo. Prejel jo je filmski ustvarjalec in fotografski mojster Slavo Vajt. Danes 87-letni Slavo Vajt je snemalec, direktor fotografije, režiser in scenarist, pa tudi popotnik, alpinist, pisec in dolgoletni sodelavec Televizije Slovenija, ki je svoj pečat pustil pri številnih pomembnih filmih. Posnel je vrsto drznih projektov, kot je prvi slovenski vzpon na Mount Everest. Sodeloval je pri nekaterih ključnih delih zgodovine slovenskega filma, kot so Cvetje v jeseni, Boj na požiralniku in Povest o dobrih ljudeh. Slavo Vajt ob prejemu nagrade iris za življenjsko delo: Zame obstajata dve stvari, s katerima lahko nekaj povem ljudem: slika in beseda. To dvoje sem vedno uporabljal. Slika in beseda skupaj sta več kot samo ena ali druga stvar. Če hočejo snemalci dobro delati, mora biti s kamero eno bitje. Filmski snemalec in kamera se morata združiti v eno bitje in bosta ustvarila nekaj lepega." Združenje filmskih snemalcev Slovenije je v soboto podelilo še nagrade iris za avdiovizualna dela, ki so bila lani prikazana v kinu ali na televiziji. Za celovečerni igrani film Telesce je novo v nizu uglednih nagrad prejel direktor fotografije Mitja Ličen, za dokumentarni film Nič nas ne sme presenetiti pa Bernard Perme, sodelavec TV Slovenija. Stanovski kolegi so ga nagradili za vizualno podobo dokumentarne pripovedi režiserja Amirja Muratovića o različnih zavetiščih in bunkerjih, ki je hkrati zgodba o nesmiselnosti vojn in spopadov in zgodba o razburkani zgodovini Slovenije. Bernard Perme: "Moje vodilo je vselej ustvariti čim boljšo sliko, takšno, kot si jo ustvarim v glavi in jo prikazati čim širšemu občinstvu z mojimi očmi. Tema je bila zahtevna, ker so bili slabi svetlobni pogoji: snemali smo zaklonišča, bunkerje, rove in delali smo pri minimalni svetlobi, kar je poseben izziv za ekipo, za osvetljevanje in tehniko. Težko je namreč prikazati črnino, da se nekaj vidi, ampak brez črne." Nagrado iris za najboljšo fotografijo v TV seriji Območje brez signala režiserja Daliborja Matanića je prejel Marko Brdar: "To je otrok producentke Ankice Jurić Tilić, ki me je povabila k projektu že pred štirimi leti, še preden je izbrala vso ekipo. Serija je nastala po knjigi Roberta Perišića z nekaj ohranjenimi glavnimi elementi, čeprav je precej prirejenega. Producentka je takrat dejala: 'Marko, jaz bi si želela samo, da so ljudje blizu.' To je bil štart, potem pa sva z režiserjem Daliborjem Matanićem ustvarila estetiko, ki temelji na intuitivnosti, da čutiš igralce pred kamero in se z njimi oplajaš." Združenje filmskih snemalcev je za fotografijo študentskega filma Otáva nagradilo še Žigo Planinška in za glasbeni spot skupine MRFY – Zaljubila direktorja fotografije Saša Štiha.
"Bolni so bili pomešani z zdravimi. Po naših telesih so lezle uši in podgane. Zdravniške pomoči sploh ni bilo," je dejal vojni ujetnik Nikolaj Nikolajevič Danilov o razmerah med epidemijo tifusa jeseni 1941. Nemške oborožene sile so do konca vojne zajele skoraj šest milijonov vojakov in vojakinj Rdeče armade, s katerimi so ravnali okrutno. Skupaj je umrlo več kot tri milijone sovjetskih vojnih ujetnikov, tisti, ki so preživeli, so se v Sovjetski zvezi morali soočiti z nezaupanjem oblasti. Potujočo razstavo o sovjetskih vojnih ujetnikih je zasnoval nemški muzej Berlin-Karlshorst. V postavitvi Muzeja novejše zgodovine v Ljubljani je dobila tudi slovenski del, ki predstavlja pri nas manj znano taborišče Stalag XVIII D (306) Marburg an der Drau, ki je med drugo svetovno vojno delovalo v Mariboru. Prispevek je pripravil Blaž Mazi.
Na sedmem koncertu Jazz Ars All Stars predstavljamo enega najvidnejših slovenskih jazzistov
Novo radijsko igro z naslovom Le zaljubiti se ne smemo hrvaškega dramatika in scenarista Ivorja Martinića v prevodu Diane Koloini, ki jo lahko kot odrsko izvedbo v režiji Alena Jelena gledamo v Mestnem gledališču ljubljanskem, je režiser z ekipo priredil tudi za radio. Gre za zelo sodobno dramo o ljudeh, ki jih poznamo iz svojega okolja: pod površino urejene srednjeletne gospe, uspešnega bogataša in čudovite mlade ljubice ter ranljive, skromne študentke se skrivajo globoke rane. Njihov položaj poudarja nenehen dež. Režiser Alen Jelen. Njegov asistent je bil Sandi Jesenik, dramaturginja Vilma Štritof, glasbena opremljevalka: Darja Hlavka Godina, mojstrica zvoka Sonja Strenar, nastopajo pa Boris Ostan, Iva Krajnc Bagola, Bernarda Oman in Lara Wolf.
Kako letošnja Cankarjeva nagrajenka razume gledališče, družbo, telesnost in lastno delo
Precej natrpan je program letošnjega blejskega pisateljskega srečanja. Sredo bo zapolnila generalna skupščina odbora Pisatelji za mir pri Mednarodnem Penu, v četrtek bodo sledile okrogle mize o pisateljskem odzivu na propad globalne etike, o Ukrajini, o Bosni in vseh Bosnah tega sveta in o petih jezdecih apokalipse: covidu, sovražnem govoru, nasilnih protestih, globalnem segrevanju in zatonu demokracije. Predsednik mednarodnega PEN-a, turško-kurdski pisatelj Burhan Sönmez je v pogovoru z Ervinom Hladnikom Milharčičem predstavil roman Istanbul, Istanbul, ki smo ga pred kratkim dobili v prevodu Lili Potpara, in spregovoril o vlogi pisateljev in razumnikov v sodobnem svetu. Če je v svetu toliko pišočih v zaporih, je v njihovih rokah velika moč, ki jo politiki prepoznavajo in se je bojijo. In če se nas bojijo, pravi Burhan Sönmez, to pomeni, da naš Pen počne nekaj dobrega za družbo. Na moč Pena in drugih organizacij pa po besedah predsednice Slovenskega centra Tanje Tuma vpliva tudi to, koliko smo se navadili, da močni lahko prestopajo rdečo črto dopuščenega.
"Že od samega začetka snemanja sem vztrajal pri zamisli, da bi se prihodki od filma morali deliti med filmske delavce, protagoniste filma in produkcijsko hišo"
Cankarjevo nagrado so pred leti na pobudo Slovenskega centra PEN skupaj ustanovili Slovenska akademija znanosti in umetnosti, Univerza v Ljubljani in Znanstvenoraziskovalni center SAZU, kot donatorica jo podpira Občina Vrhnika in letos tudi Cankarjeva knjižnica Vrhnika. Gre za poklon velikemu slovenskemu književniku in hkrati priznanje za najboljše izvirno literarno delo minulega leta v slovenskem jeziku. Nagrajeno delo je lahko s katerega koli področja Cankarjevega ustvarjanja – poezija, proza, drama, esejistika. Letos je žirija izmed več kot 30 knjig za najboljše tri izbrala pesniško zbirko To telo, pokončno Nine Dragičević, tri igre za punce Simone Semenič in roman Zvezdna karta Dušana Šarotarja.
Predstava Razparač, ki je premierno na malem odru Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica v koprodukciji z Gledališčem Koper zaživela sinoči, odrsko interpretira dramo Philipa Ridleya Disney Razparač. Besedilo velja za enega od močnih vplivov na val prepoznavnih dramskih pisav devetdesetih v Britaniji, ki se ga je zaradi njegove neposrednosti in pogoste šokantnosti prijela oznaka »u fris«, tokratna uprizoritev pa upošteva spremenjeni kontekst in gledališke premene. Predstavo si je ogledal Rok Bozovičar.
Neveljaven email naslov