Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
911 epizod
911 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
V zadnji aprilski oddaji Ultrazvok smo ketogeno dieto predstavili kot način prehranjevanja, ki obljublja zmanjšan vnos ogljikovih hidratov in izgubo odvečnih kilogramov. V prvi junijski oddaji pa dodajamo še en pomemben vidik. Ketogena dieta je že skoraj dve desetletji uveljavljen način zdravljenja trdovratnih epilepsij. Ne gre za alternativno, pač pa za dopolnilno metodo zdravljenja. Podrobneje pa Tadeja Križnar Jamnikar, soavtorica priročnika o ketogeni dieti, ki je namenjen staršem otrok s trdovratno epilepsijo. Za oddajo Ultrazvok se je z njo pogovarjal Iztok Konc. Foto: cobalt123/ Flickr, cc
Prof. dr. Matija Tomšič s Kliničnega oddelka za revmatologijo v Ljubljani pravi, da revmatično polimialgijo dobro opišeta dve besedi: bolečina in okorelost. Bolijo predvsem mišice ramenskega in medeničnega obroča, kolka ter stegna. Bolečina je huda, vendar z zdravili še obvladljiva. Po besedah dr. Tomšiča številni vidiki revmatoidne polimialgije še vedno niso ustrezno pojasnjeni. Zakaj bolezen izbruhne? Kako pogosta je? Zakaj šele po petdesetem letu starosti? Zakaj je njen potek tako hiter? Ta vprašanja še terjajo odgovore. Kar pa je o revmatični polimialgiji že znano, pa v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: gfpeck/ Flickr, cc
Podatek, da kar 33 odstotkov ljudi svojega zobozdravnika obišče le enkrat na tri leta ali celo manj pogosto, je dovolj zgovoren, da v tokratni oddaji Ultrazvok opozorimo na projekt »Pravočasen pregled ustne votline lahko reši življenje«. Več kot 500 slovenskih zobozdravnikov že od začetka maja vabi k pregledu v svoje ambulante. Njihov cilj je odkriti zgodnje rakave spremembe v ustni votlini in ljudi ozavestiti o tej hudi bolezni. Podrobneje pa avtorica in vodja projekta prim. dr. Diana Terlević Dabić, zobozdravnica Ivana Perkič iz Zdravstvenega doma v Murski Soboti in zobozdravnik Jure Poglajen iz Brežic. Z njimi se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Joe loong/ Flicke, cc
Spletni zdravstveni portali in forumi so koristen vir informacij o znakih in simptomih bolezni, diagnostičnih postopkih ter zdravljenju. Vendar pa lahko internet tudi na tem področju pokaže svojo temno plat. »Bolniki lahko naletijo na informacije, ki so popolnoma napačne, ali pa jih splet usmeri k metodam zdravljenja, ki so nevarne in lahko celo ogrozijo njihovo zdravje.« Dr. Maureen Seguin preučuje prednosti in slabosti pridobivanja zdravstvenih informacij na spletu. Zanima jo tudi, kako je internet posegel v odnos med pacientom in zdravnikom. Podrobneje v oddaji Ultrazvok – sociologinja dr. Maureen Seguin (University college London) in magistra družboslovne informatike Sara Atanasova (Fakulteta za družbene vede Ljubljana). Pred radijski mikrofon ju je povabil Iztok Konc. Foto: Chandrika Nair/ Flickr, cc
Pogovor z doc. dr. Sabino Škrgat Kristan je obetal dobro novico. In res! Na Kliniki Golnik, kjer težko astmo že več let uspešno obvladujejo z enim biološkim zdravilom, so namreč pred tedni v ta namen uvedli še drugo. Čeprav se zdravilo izkaže šele po daljšem obdobju, so besede specialistke internistke in pulmologinje v oddaji Ultrazvok zelo optimistične. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Hey Paul Studios/ Flickr, cc
Ogljikovi hidrati so postali prehranski sovražnik številka ena. Strokovnjaki škodljive učinke sladkorja primerjajo s škodo, ki jo povzročajo prepovedane droge. Nekateri rešitev iščejo v ketonski in paleo dieti. Obe obljubljata zmanjšan vnos ogljikovih hidratov in tudi izgubo odvečnih kilogramov. Podrobneje o sladkorjih, ketonski in paleo dieti v oddaji Ultrazvok z biotehnologinjo dr. Urško Bukovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: zsoolt/ Flickr, cc
Že od začetka letošnjega leta beležijo v Italiji velik porast števila obolelih za ošpicami. Po podatkih Evropskega centra za nadzor bolezni je januarja zbolelo 265 prebivalcev, februarja pa že kar 419. O primerih ošpic poročajo tudi iz Nemčije, Belgije, Francije in Avstrije; o epidemiji že dobro leto govorijo v Romuniji. Iz zadnjega poročila Evropskega centra za nadzor bolezni lahko razberemo, da največjo skupino obolelih za ošpicami predstavljajo necepljeni otroci, mlajši od petih let. Podrobneje o ošpicah, tudi o stanju v Sloveniji, pa epidemiologinja Marta Grgič Vitek z Nacionalnega inštituta za javno zdravje in pediater Peter Najdenov iz Splošne bolnišnice Jesenice. Za oddajo Ultrazvok se je z njima pogovarjal Iztok Konc. Foto: CDC/ Dr. Heinz F. Eichenwald
Neprimerna obutev najbolj vpliva na razvoj težave, ki bo v središču tokratnega Ultrazvoka. Valgusna deformacija palca na nogi je boleča izboklina, ki otežuje normalno hojo. Nožni palec se pomakne proti malim prstom, sklep se zadebeli in oteče. Moteče so lahko že začetne spremembe, sčasoma pa se stanje še poslabša. Več pa ortoped Andrej Prlja iz Splošne bolnišnice Jesenice. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Lamiot/ Wikimediacommons, cc
Ali spet kihate in smrkate? Vas mučita utrujenost in glavobol? So vaše oči rdeče, solzne, vas srbijo? Ali imate zamašen nos? Če ste na vprašanja odgovorili pritrdilno, lahko sodite med ljudi, ki imajo seneni nahod. Sliši se kot oglasno sporočilo, vendar je vabilo k poslušanju oddaje Ultrazvok. Tema bo seneni nahod, strokovnjak pa doc. dr. Renato Eržen s Klinike Golnik. O alergenih pelodih, kožnih testih in pršilih za nos se je z njim pogovarjal Iztok Konc. Foto: William Brawley/ Flickr, cc
»Na prve etične dileme naletimo že ob sprejemu na rehabilitacijo,« pravi primarijka Tatjana Erjavec, ki na URI Soča v Ljubljani vodi Komisijo za medicinsko etiko. Opozarja, da zaradi omejenega števila rehabilitacijskih mest, ne morejo sprejeti vseh pacientov. Na preizkušnji je medicinska etika, o kateri se v zdravstvu v zadnjem obdobju veliko govori. Postavljajo se vprašanja, kaj je prav in kaj narobe; etične dileme terjajo širšo razpravo. Nekatera razmišljanja domačih in tujih specialistov fizikalne in rehabilitacijske medicine ter internistov bomo predstavili v tokratni oddaji Ultrazvok. Iztok Konc je pred radijski mikrofon ob prim. Tatjani Erjavec povabil še doc. dr. Niko Goljar in prof. Avija Ohrya iz Izraela. Foto: Matthew Perkins/ Flickr, cc
Vedno več uporabnikov zdravstvenih storitev, bolnikov in njihovih bližnjih informacije o boleznih išče tudi na spletu. Brskajo po internetnih forumih, pregledujejo domače strani, obiščejo specializirane zdravstvene portale. Vendar pa vsi zapisi niso zanesljivi in verodostojni. »Iskanje zdravstvenih informacij na spletu je lahko tudi nočna mora,« je na nedavni mednarodni konferenci z naslovom Internet spreminja vedenje in vloge v zdravstvu opozoril eden od sodelujočih. Več v oddaji Ultrazvok. Sodelujejo: asist. Sara Atanasova – Fakulteta za družbene vede Ljubljana, Primož Cimerman – Med.Over.Net, Ksenija Lekić – tosemjaz.net, doc. dr. Andrej Starc – Zdravstvena fakulteta Ljubljana. Konferenco je spremljal Iztok Kônc. Foto: EdTech Stanfor University School of Medicine/ Flickr, cc
V središču zanimanja strokovne in širše javnosti se je spet znašel vitamin D. Z dr. Marijo Pfeifer z Univerzitetnega kliničnega centra Ljubljana smo preverili, kaj o njem pravijo novejše raziskave. Ali drži, da veliko ljudem vitamina D primanjkuje? Zakaj ga moramo dodajati otrokom? Kako vitamin D krepi imunski sistem? Kakšna pa je njegova vloga pri multipli sklerozi? Odgovori v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Ron Dollete/ Flickr, cc
»Kap mi je vzela govor in desno stran; sam nisem mogel sedeti in se obračati,« pripoveduje 48-letni Primož Kreč. Pred šestimi leti ga je zadela možganska kap. Zdravljenju v Izoli je sledila zahtevna in dolgotrajna rehabilitacija na Soči v Ljubljani in na Stari Gori. Čeprav je nekaj posledic kapi še ostalo – desna roka ga še vedno ne uboga kot prej – pa ima Primoževa zgodba srečen konec. Primož Kreč namreč danes lahko sam skrbi zase in živi samostojno življenje. Tokratna oddaja Ultrazvok bo govorila o rehabilitaciji po možganski kapi. Ob Primožu Kreču je pred radijski mikrofon Iztok Konc povabil še specialistko fizikalne in rehabilitacijske medicine doc. dr. Niko Goljár in fizioterapevta Marka Rudolfa iz Univerzitetnega inštituta za rehabilitacijo – Soča v Ljubljani. Foto: dierk schaefer/ Flicke, cc
Ženske z razsejanim rakom dojk imajo specifične potrebe, ki jim je treba med zdravljenjem prisluhniti. Pogovor, podpora in pomoč naj bodo čim bolj široki. »Rak dojk ima tisoč obrazov in nikoli ne vemo, katerega bo pokazal posamezni pacientki,« so na nedavnem posvetu opozorile strokovnjakinje, ki se vsak dan srečujejo s stiskami bolnic in številnimi pastmi težke bolezni. Izkušnje iz Hrvaške, Združenih držav Amerike in Slovenije bomo predstavili v tokratni oddaji Ultrazvok. Sodelujejo: onkologinja in raziskovalka Julie Gralow iz Seattla, psihologinja Ljiljana Vukota iz Zagreba in onkologinja Simona Borštnar iz Ljubljane. Z njimi se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: _e.t./ Flickr, cc
Strokovnjaki so bili dolgo prepričani, da ni mogoče, da bi katerakoli bakterija preživela v človekovem želodcu. Ne drži – bakterija Helicobacter pylori preživi! Čeprav v večini ne povzroča nobenih težav, pa se z njo povezuje razjeda na želodcu ali dvanajstniku, kronični gastritis in nastanek želodčnega raka. Podrobneje o okužbi z bakterijo Helicobacter pylori, o težavah, ki jih povzroča, in zdravljenju pa v tokratni oddaji Ultrazvok specialistka internistka Barbara Sodin iz Splošne bolnišnice Celje. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Pogled skozi mikroskop: celice želodčne sluznice in v lumnu množica bakterij Helicobacter pylori/ Ed Uthman/ Flickr, cc
Sodelovanje in združevanje konvencionalne in komplementarne medicine vzbuja zanimanje, hkrati pa poraja dileme in tudi pomisleke. Vendar pa je to proces, ki se mu tudi v Sloveniji ne bomo mogli izogniti. Kako lahko ajurveda obogati razumevanje zdravja in bolezni znotraj sodobne medicine, so na nedavni okrogli mizi govorile zdravnice, ki poznajo ajurvedski medicinski sistem. Za oddajo Ultrazvok je pogovor spremljal Iztok Konc. Foto: Amila Tennakoon/ Flickr, cc
Povzročitelji prehlada in gripe se najpogosteje prenašajo kapljično – torej s kapljicami iz nosu in ust obolelega človeka. Vendar pa raziskave kažejo, da se pogosteje kot po zraku z virusi okužimo preko umazanih rok. Z njimi najprej prijemamo predmete, na primer kljuke in ročaje, že naslednji hip pa se dotikamo svojega obraza. O umivanju in razkuževanju rok pa še o pravilni higieni kašlja bo govorila tokratna oddaja Ultrazvok. Iztok Konc se je pogovarjal z dr. Viktorijo Tomič s Klinike Golnik. Foto: jar[o]/ Flickr, cc
Na osteoporozo pogosto opozori zlom kosti. Te namreč postanejo krhke in lomljive, zato so že vsakdanje obremenitve in manjše poškodbe lahko usodne. Najbolj so na udaru vretenca, stegnenica, nadlahtnica in koželjnica. V zadnjem obdobju pa je vedno več osteoporoznih zlomov kosti medeničnega obroča, ki so še posebej neprijetni in zahtevni. Kako velik izziv za bolnike in zdravnike je zlom medenice, bo v oddaji Ultrazvok pojasnil prof. dr. Radko Komadina iz Splošne bolnišnice Celje. V pogovoru z Iztokom Koncem bo specialist kirurg in travmatolog med drugim izpostavil, da je bistvo sodobnega zdravljenja osteoporoze prav preprečevanje zlomov kosti. Foto: Wellcome Images/ WikimediaCommons, cc
Uhajanje urina je težava, ki bremeni otroka in njegove starše. Največ otrok je sicer suhih do vstopa v šolo; najprej znajo nadzirati mokrenje čez dan, kasneje pa tudi čez noč. Nekaterim pa to ne uspe in zato potrebujejo pomoč. Starši se obrnejo na pediatra, ki lahko otroka napoti k specialistu. V šoli lulanja na Pediatrični kliniki v Ljubljani so prejšnji teden dobili novo napravo za uroterapijo, ki izboljša nadzor nad praznjenjem sečnega mehurja in omogoči učinkovitejše zadrževanje urina. Podrobneje o novi pridobitvi Kliničnega oddelka za nefrologijo v oddaji Ultrazvok pediatrinja doc. dr. Anamarija Meglič. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Ustanova za novo pediatrično kliniko Levo je nova naprava za uroterapijo, desno je ultrazvočni aparat.
Telo vrhunskega športnika je kot stroj, ki zmore najtežje napore. Prav zato nas vedno pretrese, kadar športniku nenadoma odpove srce. Pride do srčne smrti, ki je lahko posledica zadebelitve srčne mišice – zgodi se tudi rekreativcem. Zakaj pride do zadebelitve oziroma hipertrofije srca? Na katere znake in simptome bi morali biti športniki pozorni? Kaj lahko pokaže pregled pri zdravniku? Kako določiti ustrezno intenzivnost telesne vadbe? O težavah s srcem, ki lahko nastopijo zaradi napora pri športu, bosta v oddaji Ultrazvok govorila brazilski kardiolog in specialist športne medicine Jose Kawazoe Lazzoli ter specialist internist in pulmolog Robert Marčun s Klinike Golnik. Z obema se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Popfossa/ Flickr, cc Na fotografiji je posnetek električne aktivnosti (EKG) zdravega srca.
Neveljaven email naslov