Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
Usoda premirja v Gazi ostaja negotova. Izrael je potrdil nov ameriški predlog, Hamas na drugi strani vztraja, da Washington preveč sledi željam izraelskega premierja Netanjahuja. Iz Gaze medtem znova poročajo o napadu na eno izmed šol, kamor so se zatekli begunci. Druge teme: - Biden ob začetku demokratske konvencije Američane pozval, naj podprejo Kamalo Harris. - Ministrstvo za kulturo predlaga zvišanje RTV-prispevka na 14 evrov. - Začetek trgatve na Primorskem; kakovost bo odlična, količina nekoliko manjša.
Po včerajšnjih močnih nevihtah ponekod v jugovzhodnem, pa tudi vzhodnem in osrednjem delu države odstranjujejo škodo, ki jo je povzročil veter. Agencija za okolje pa tudi danes svari pred močnejšimi nalivi, za večji del države so izdali oranžno opozorilo. Pristojni opozarjajo tudi na povečano vodnatost rek ter nevarnost proženja zemeljskih plazov. Drugi poudarki: - Ameriški zunanji minister Blinken: nastopil je ključni trenutek za sklenitev mirovnega dogovora med Izraelom in Hamasom. - Ukrajinski predsednik Zelenski zadovoljen z ofenzivo na ruskem ozemlju. - Zakaj bo Boxmark iz Kidričevega do konca leta odpustil približno 120 zaposlenih?
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Čeprav ruski mediji in agencije trdijo drugače, ukrajinska vojska po lastnih navedbah še vedno napreduje v notranjost ruskega ozemlja. Ponekod divjajo hudi boji, Ukrajina pa je včeraj napovedala vzpostavitev poveljstva na okupiranem ozemlju. Svetovalec ukrajinskega predsednika Mihajlo Podoljak je danes dejal, da je namen ukrajinskega vdora na rusko ozemlje prepričati Moskvo v pravičen pogajalski proces. Z ruske strani pa prihajajo opozorila, da gre za nevarno zaostrovanje med Zahodom in Rusijo. V oddaji tudi: - Ob predvidenem nadaljevanju pogajanj o Gazi v Tel-Avivu protestniki zahtevajo sklenitev dogovora. - Policisti pozivajo pristojne k ukrepanju za zagotovitev njihove večje varnosti. - V Železnikih sprostili promet po novi obvoznici, ki je del tamkajšnje protipoplavne ureditve.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Gospodarska rast se je v drugem četrtletju letos občutno umirila, skoraj v vseh dejavnostih, razen finančnih in informacijskih storitvah ter v poslovanju z nepremičninami. V drugem trimesečju se je bruto domači proizvod povečal za 0,7 odstotka, v prvem polletju pa za 1,4 odstotka. V oddaji tudi: - Telemach podpisal pogodbo o nakupu operaterja T-2, ki bo del dolgov SDH-ju poplačal že danes. - V obmejni ruski regiji Belgorod zaradi ukrajinskih napadov razglasili izredne razmere. - Zaradi korupcijskih škandalov ter inflacije odstopil japonski premier Fumio Kišida.
Spopadi med ukrajinskimi in ruskimi silami se nadaljujejo na obeh straneh meje. Zaradi zaostrovanja razmer so ukrajinske oblasti v delih obmejne regije Sumi omejile gibanje civilistov, iz sosednje regije Černigov pa poročajo o ruskih napadih na energetsko infrastrukturo. Iz ruskih regij Kursk in Belgorod so medtem evakuirali skoraj 200 tisoč ljudi. Kijev trdi, da je treba sovražnika prisiliti v premirje. Drugi poudarki oddaje: - Iran ostro zavrnil zahodne pozive, naj se vzdrži povračilnega napada na Izrael. - Zaradi obsežnih požarov na pomoč Grčiji tudi več članic Evropske unije. - Ministrica Asta Vrečko poudarila kompleksnost prenove ljubljanske Drame.
Ruske sile so odvrnile ukrajinske poskuse globljega napredovanja v omenjeni regiji, kar pomeni, da so ukrajinski vojaki še vedno na ruskem ozemlju. Od tam poročajo o obstreljevanju z raketami in brezpilotnimi letali, pa tudi o neposrednih spopadih med enotami ruske in ukrajinske vojske. V oddaji tudi: - Več deset tisoč Palestincev, ki so zapustili Han Junis, brez zatočišča, vode in hrane. - Mladi ob svojem mednarodnem dnevu zahtevajo več vključevanja v soustvarjanje politik. - Tudi v slovenskem morju manjši babyboom delfinjih mladičev.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ukrajinska vojska nadaljuje najbolj obsežne napade na rusko ozemlje po začetku vojne v Ukrajini pred približno dvema letoma in pol. Ruske sile skušajo pregnati ukrajinske iz regije Kurs na zahodu Rusije, Ukrajina je z drone napadla tudi cilje v regijah Belgorod in Lipeck. Po oceni analitikov gre za pogumen korak Ukrajincev. Drugi poudarki oddaje: - V celjski bolnišnici po odhodu radiologov pričakujejo pomoč ministrstva - Pozivi k previdnosti na e-skirojih, veliko poškodb zaradi nepravilne uporabe - Za novo planinsko kočo na Okrešlju premalo denarja
Slovenski kandidat za evropskega komisarja Tomaž Vesel je pred člani odbora za evropske zadeve napovedal, da bo v primeru potrditve za komisarja ohranjal stik z državnim zborom in drugimi državnimi institucijami. Izpostavil je, da bo pred novo komisarsko ekipo veliko izzivov na področjih evropske konkurenčnosti, razumnega zelenega prehoda, demografije, debirokratizacije, varnostne in migracijske politike. Sicer pa so tako Vesel kot parlamentarci strinjali, da bi bila razprava lažja, če bi vedeli, kateri resor bo za vodenje dodeljen Sloveniji. Drugi poudarki oddaje: - Vodja katalonskih separatistov Puigdemont na begu; ceste iz Barcelone zaprte. - Najstnik priznal, da je načrtoval napad na koncertu pevke Taylor Swift na Dunaju. - Plezalka Janja Garnbret kot zmagovalka polfinala v soboto v boj za novo olimpijsko medaljo. Toni Vodišek v finalu formule kajt za zlato potrebuje zgolj eno osvojeno regato.
Rusija je na mejo z Ukrajino danes napotila dodatne sile in pripadnike obveščevalne službe FSB, potem ko je ukrajinska vojska včeraj vdrla v mesto Kursk v istoimenski ruski regiji. Obstreljevala jo je tudi iz zraka. Moskva navaja, da je bilo v spopadih včeraj ubitih pet ljudi.Kot je dejal guverner Kurska Aleksej Smirnov, so z območja ponoči evakuirali več kot 200 ljudi. V oddaji tudi: - Gibanje Hamas po uboju Ismaila Hanije imenovalo novega vodjo. - V Bangladešu še danes pričakujejo sestavo prehodne vlade. - Olimpijske igre: plezalec Luka Potočar brez finala v kombinaciji balvani-težavnost.
V olimpijske boje se je pred približno uro in pol podala plezalska zvezdnica Janja Garnbret, ki je z lahkoto opravila preizkušnjo na balvanih. Med 20-imi tekmovalkami se je edina zavihtela na vrh vseh štirih smeri in v polfinalu suvereno povedla. Naša druga plezalka Mia Krampl je 17-ta, v bojih za 8 finalnih mest se bodo udeleženke pomerile še v težavnostnem plezanju. V oddaji tudi: - Ubitih v Gazi že skoraj 40 tisoč, napetosti v regiji ostajajo blizu vrelišča - V Bangladešu bi začasno oblast lahko prevzel nobelov nagrajenec Junus - Inšpektorji po zaostritvi zakonodaje opažajo porast kršitev pri evidencah
Slovenski odbojkarji so zgodovinski prvi nastop na olimpijskih igrah končali v četrtfinalu. Kljub borbenosti so morali v Parizu premoč priznati prvi reprezentanci na svetovni lestvici, Poljski, ki je bila boljša s 3 proti 1 v nizih. Za Slovenijo je največ točk, 16, zbral Klemen Čebulj. Preostale novice: Julija povečanje števila brezposelnih, a še vedno je teh 6 odstotkov manj kot v enakem obdobju lani. Leto dni od poplav še vedno niso popravljeni uničeni nasipi na Muri. V nemirih v Bangladešu ubitih približno 300 ljudi, predsednica zapustila državo.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
V javnosti še vedno odmeva včerajšnja izmenjava zapornikov med Zahodom in Rusijo. Ameriški predsednik Joe Biden je poudaril, da dogovora o izmenjavi ne bi dosegli brez ameriških zaveznic, konkretno Nemčije, Poljske, Slovenije, Norveške in Turčije. Po njegovih besedah so jim stale ob strani, sprejele pogumne odločitve in izpustile upravičeno pridržane zapornike ter zagotovile logistično podporo za vrnitev Američanov domov. V oddaji tudi o tem: - Premirje v Gazi po uboju vodje Hamasa pod še večjim vprašajem - V Mengšu po lanski ujmi obnovili večino občinske infrastrukture, glavni problem ostaja vrtec - Pristojni družbi Lesonit Ilirska Bistrica omejili dnevno proizvodnjo
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Neveljaven email naslov