Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Kadrovska stiska v socialnovarstvenih zavodih močno vpliva na izvajanje dolgotrajne oskrbe pri nas. Ministrstvo za solidarno prihodnost je predstavilo predlog interventnega zakona, s katerim naj bi izboljšali kadrovske in delovne pogoje pri izvajalcih. Druge teme: - Inflacija prvič po septembru 2021 manj kot 3-odstotna - Biden odobril Ukrajini uporabo ameriškega orožja za omejene napade v Rusiji - Nalivi povzročili največ težav na Obali, močnejše nevihte lahko pričakujemo tudi v prihodnjih urah
Slovenija bi lahko priznala Palestino v tednu dni. Sklep o tem bo vlada, po napovedih, še danes poslala v državni zbor. Koalicija je naklonjena predlogu, NSi mu, kljub skepsi, ne bo nasprotovala. Druge teme: - Leto dni po napadu na sile KFOR-ja na Kosovu storilci nekaznovani - Nevladniki zahtevajo odstop koordinatorja projekta JEK 2 Danijela Levičarja - Prenova železniške postaje Jesenice se zaradi revizije zamika
Izraelske sile, ki so včeraj prodrle v središče Rafe na jugu Gaze, izvajajo silovite napade v mestu in njegovi okolici. Združeni narodi opozarjajo, da civilisti v Rafi, ki so morali zapustiti domove, nimajo dostopa do hrane, vode in drugih nujnih potrebščin ter da je ogroženih najmanj 600 tisoč otrok. V oddaji tudi: - Na sedežih Evropskega parlamenta v Bruslju in Strasbourgu obsežne policijske racije - Na Telekomu Slovenije in televiziji Nova24TV hišne preiskave - Borštnikov prstan letos igralcu Branku Šturbeju
Neodvisno Palestino bodo od danes priznavale še tri države, Norveška, Irska in Španija. Kot je pojasnil španski premier Pedro Sanchez, je neodvisna Palestina edina pot za dosego miru. Ostali poudarki oddaje: - Bo Evropska unija dovolila, da Ukrajina z njenim orožjem izvaja napade na rusko ozemlje? - Zanimanje nemških vlagateljev za Slovenijo se povečuje - Graditev južne blejske razbremenilne ceste začasno ustavljena.
Vrstijo se obsodbe izraelskega napada na begunsko taborišče v Rafi. Norveška, ki bo jutri z Irsko in Španijo priznala Palestino, je poudarila, da gre za kršitev mednarodnega humanitarnega prava. Podobno je v Bruslju, kjer zasedajo zunanji ministri Unije, povedal visoki zunanjepolitični predstavnik povezave Josep Borrell. Kot pravi, je treba od Izraela zahtevati izvršitev odločitve Meddržavnega sodišča v Haagu, naj takoj ustavi ofenzivo v Rafi. Predlagal je tudi obnovitev misije Unije za podporo na zdaj zaprtem mejnem prehodu Rafa med Gazo in Egiptom. V Bruselj se preselimo čez nekaj trenutkov. V oddaji tudi: - Srečanje voditeljev Južne Koreje, Kitajske in Japonske: denuklearizacija Severne Koreje v skupnem interesu - Slovenija na področju socialnega podjetništva pod evropskim povprečjem - Kmalu začetek prenove Šmarske ceste v Kopru. Cilj: ločitev tranzitnega in lokalnega prometa
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Pristojni so predstavili včeraj sprejeti program odprave posledic neposredne škode zaradi lanskih avgustovskih poplav na področju državne cestne in železniške infrastrukture. Minister za naravne vire Jože Novak je med drugim povedal, da se izredni sanacijski ukrepi na vodotokih, ki so bili izvedeni po poplavah, končujejo, trajne rešitve za reke pa prinaša petletni sanacijski program. V oddaji tudi: - Vrstijo se odzivi na sprejetje resolucije o genocidu v Srebrenici. - Alpina bo zaprla del proizvodnje v Žireh, brez službe naj bi ostalo 60 ljudi. - Letošnja desetnica Nataši Konc Lorenzutti za knjigo Jutri bom siten kot pes.
Vlada bi lahko že danes obravnavala priznanje palestinske države, je pred sejo nakazala zunanja ministrica Tanja Fajon. Kot je dejala, ne vidi razloga za odlašanje. Nekoliko bolj zadržani so v kabinetu predsednika vlade. Postopke za priznanje Palestine je vlada že sprožila in kot skrajni rok, ko naj bi odločitev poslala državnemu zboru, navedla 13. junij. V oddaji tudi: - Egipt zagrozil, da se bo umaknil kot mediator iz pogajanj o premirju v Gazi - Kitajska po prisegi novega tajvanskega predsednika začela obsežne vojaške vaje - Osumljencu za spletno grožnjo, ki je aprila sprožila preplah na šolah, grozi do pet let zapora
Norveška, Irska in Španija bodo v torek priznale Palestino. Premier Robert Golob je ob tem spomnil, da je Slovenija pred dvema tednoma začela postopek priznanja, ki ga želi končati najpozneje do 13. junija, in izrazil upanje, da se slovenskemu procesu pridruži še več članic unije. V oddaji tudi o tem: - Po italijanski napovedi o podaljšanju nadzora na meji bo to storila tudi Slovenija na mejah s Hrvaško in Madžarsko - Ustavno sodišče zavrglo pobudo Fidesa za oceno ustavnosti vladnega odloka o delu med stavko - Referendum o drugem bloku krške nuklearke naj bi dobil v državnem zboru široko podporo
Državno podjetje Gen energija, investitor v drugi blok jedrske elektrarne v Krškem, je danes predstavilo prvo oceno ekonomike projekta. Novi reaktor bi imel med 1000 in 1650 megavati moči, študija o priključitvi drugega bloka na omrežje je pokazala, da bi bila s tega vidika njegova optimalna velikost do 1300 megavatov. Ocenjena investicijska vrednost brez stroškov financiranja je med 9,3 in 15,4 milijarde evrov, odvisna bo od moči reaktorja, so pojasnili. Drugi poudarki oddaje: - Vlada namerava jutri podpisati pismo o nameri za vzpostavitev nove medicinske fakultete. - Mednarodno javnost deli zahteva za izdajo naloga za aretacijo voditeljev Hamasa in Izraela. - Na Opčinah mogoče vnovič kupiti knjige v slovenskem jeziku.
V Iranu so razglasili petdnevno žalovanje po smrti predsednika države Ebrahima Raisija in zunanjega ministra Hosejna Amirja Abdolahjana v nesreči helikopterja. Predsedniške dolžnosti bo začasno prevzel prvi podpredsednik Mohamed Mohber, ki mora v 50-ih dneh pripraviti vse potrebno za izvedbo predsedniških volitev. Medtem se iz sveta vrstijo izrazi sožalja. Druge teme: - Izrael napovedal okrepitev kopenske ofenzive v Rafi. - Premier Golob do konca meseca pričakuje zaključek stebrnih, do poletja pa tudi krovnih pogajanj o plačah v javnem sektorju. - Na srečanju v Murski Soboti svoje raziskovalne naloge predstavljalo 390 mladih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Vojna v Gazi je tragična, vendar ne gre za genocid, je na Meddržavnem sodišču v Haagu dejal glavni odvetnik Izraela Gilad Noam. Sodnike je ob tem pozval, naj zavrnejo zahtevo Južne Afrike po umiku izraelskih sil s palestinskega ozemlja. Noam je še poudaril, da je ofenziva v Rafi nujen del samoobrambe proti borcem gibanja Hamas. Druge teme: - Slovaški premier Fico, ki je bil v sredo ranjen v streljanju, ostaja v intenzivni oskrbi. - V Brežicah pričakujejo, da bo vlada ustavila aktivnosti, povezane z azilnim domom. - Že tako dolge čakalne vrste za fizioterapevtske obravnave bodo še daljše.
Evropsko sodišče ni uslišalo tožb slovenskih ribičev proti Hrvaški, ki je izdajala kazni za ribarjenje v spornih obmejnih vodah. Kot pravijo sodniki, za odločanje o veljavnosti in učinkih arbitraže niso pristojni. Odločitev je negativno presenetila tudi vlado, ki je ribičem obljubila polno podoporo. V oddaji tudi o tem: - Vlada sprejela večmiljardni program za odpravo posledic ujm - Slovaški premier pri zavesti, 71-letni strelec ovaden - Putin in Ši na Kitajskem potrdila strateško partnerstvo
Na večini upravnih enot, kjer so danes znova prekinili delo, zaostrujejo stavko. Na 34-ih enotah tako do preklica ne bodo delali ničesar nenujnega. Ministrstvo je medtem načelnikom poslalo razširjen nabor nujnih nalog, ki jih morajo opravljati med stavko, kar je po mnenju pravnega zastopnika sindikata državnih organov Klemna Goloba nezakonito, zato bodo sprožili postopke proti državi. V oddaji pa tudi o tem: - Napoved letošnje gospodarske rasti za Slovenijo krepko nad povprečjem Unije - Ruske sile po več dneh spopadov vstopile v obmejno mesto Vovčansk - Na tretjem predsedničinem forumu opozorila o vse več nasilja
Države članice Evropske unije so manj kot mesec dni pred evropskimi volitvami dokončno potrdile pakt o migracijah in azilu, za katerega so se pogajale več let. V središču je obvezna solidarnost; zakonodaja prinaša tudi hitrejše obravnavanje prošenj za azil in učinkovitejše upravljanje meja. Ostali poudarki oddaje: - Sredstva za zaposlene v zdravstvu, ki delajo več, po besedah premiera Goloba zagotovljena. - Pogajanja za ustavitev ognja v Gazi zaradi izraelske operacije v Rafi v slepi ulici. - Združene države Ukrajini zagotovile novo pomoč v orožju.
Zdravstveni sistem v Gazi je zaradi pomanjkanja goriva tik pred propadom. Delujejo le še redki generatorji v prenapolnjenih bolnišnicah. Izraelska vojska medtem napada celotno enklavo - od begunskega taborišča Džabalija na severu do Rafe na jugu. Iz tega mesta se je od izraelskega poziva k evakuaciji umaknilo že 360 tisoč ljudi. Drugi poudarki oddaje: - Žreb list na glasovnicah za evropske volitve bo DVK opravila predvidoma jutri. - Zakon z novimi pravili za kratkotrajno oddajo stanovanj gre v javno obravnavo. - Nekateri obcestni preprodajalci sadja izigravajo zakonodajo in inšpektorje.
Neveljaven email naslov