Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
Voditelji vseh 27-tih držav članic Evropske unije so na izrednem zasedanju v Bruslju potrdili nadaljnjo pomoč Ukrajini v vrednosti 50 milijard evrov. Kot je sporočil predsednik Evropskega sveta Charles Michel, je s tem zagotovljeno stalno, predvidljivo in dolgoročno financiranje Ukrajine. Bruselj je sicer danes prometno ohromljen. - Ob robu vrha Unije tudi v okolici evropskih ustanov množični protesti kmetov, ki s traktorji blokirajo promet. - Število smrtnih žrtev v izraelskih napadih v Gazi preseglo 27 tisoč. - Bo koprski Cimos selil proizvodnjo v Srbijo?
Pravosodna ministrica Dominika Švarc Pipan je sporočila, da za zdaj ne bo odstopila, saj bi to pomenilo nadaljevanje spornih potez na ministrstvu. Kot je dejala, je šlo pri spornem nakupu sodne stavbe za delovanje organizirane skupine, da bi si njeni člani pridobili protipravno korist. Zadnjo besedo bo imel premier Robert Golob, njegovo odločitev pa bo spoštovala, je napovedala ministrica. Drugi poudarki oddaje: - Zdravniki in vlada vnovič na pogajanjih, Fides delodajalcem predal preklice soglasij za nadurno delo - Velik udarec za španskega premiera, spodnji dom parlamenta zavrnil pomilostitev katalonskih separatistov - Škofjeloška civilna iniciativa opozarja na problematično merjenje onesnaženosti zraka
Politična usoda pravosodne ministrice Dominike Švarc Pipan še vedno ni znana. Potem ko so jo sinoči zaradi objektivne odgovornosti v povezavi z nakupom nove sodne stavbe na Litijski cesti v Ljubljani v stranki SD pozvali k odstopu, bo predvidoma danes svojo odločitev o tem sporočil premier Robert Golob. Pričakovati je tudi odziv ministrice. Drugi poudarki oddaje: - Fides odloča o zaostritvi stavke; umik soglasij za nadurno delo bi zaostril razmere. - V izraelskih napadih na stanovanjske soseske v Gazi ubitih več kot sto ljudi. - Velenjska občina z dodatnim milijonom evrov pomoči za lajšanje visokih cen ogrevanja.
Po državi poteka stavka zaposlenih na upravnih enotah. Večina bo stavkala do srede, v tem času zagotavljajo le najnujnejše storitve. Razloga sta prenizke plače in preobremenjenost zaradi pomanjkanja kadra. Opozarjajo tudi na povečevanje upravnih zaostankov. Po podatkih Sindikata državnih organov se jih je doslej nabralo približno 30 tisoč, največ v Ljubljani in Mariboru. Druge teme oddaje: - Odgovornost za napad na ameriško vojaško oporišče v Jordaniji prevzela ena izmed iraških oboroženih skupin - Francoski kmetje zaostrili proteste - Opolnoči podražitev pogonskih goriv
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ob izteku drugega tedna zdravniške stavke so stekla pogajanja o zdravstvenem stebru, v okviru katerih želi vladna stran reševati nekatere stavkovne zahteve Fidesa. Ta se pogajanj, ki so se začela opoldne, ni udeležil, je pa vlado ob isti uri povabil na svoja pogajanja, a se jih ta ni udeležila. Predsednik Fidesa Damjan Polh meni, da bi lahko oba sestanka potekala istočasno, saj so teme precej različne. Dodal je tudi, da so tu predvsem zato, da rešijo stavkovne zahteve in stavko končajo. Druge teme: - Meddržavno sodišče v Haagu odloča o izrednih ukrepih glede vojne v Gazi - Vladna delovna skupina za čimprejšnji razpis refernduma o graditvi drugega bloka nuklearke - Mariborski župan Arsenovič s tožbo zoper mestni svet zaradi odvzema pravic v Javnem holdingu
Zdravniki in zobozdravniki stavkajo že enajsti dan, pogajanja pa so, kot kaže, obstala na mrtvi točki, saj je Fidesov pogoj za sodelovanje pri nadaljnjih pogovorih izpolnitev stavkovnih zahtev. Mariborska zastopnica pacientovih pravic Adela Postružnik opozarja, da se bodo posledice stavke zaradi prestavljanja terminov zdravstvenih obravnav pokazale šele čez mesec ali dva. Tako Fides kot državo poziva k čimprejšnjemu kompromisu in končanju stavke. Za jutri je zdravstveno ministrstvo sicer sklicalo sestanek z direktorji bolnišnic in zdravstvenih domov, na katerem bodo obravnavali potek dela med stavko. Drugi poudarki: - V izraelskih napadih na objekt Združenih narodov v Gazi ubitih 12 ljudi. - Ukrajina pozvala k mednarodni preiskavi strmoglavljenja ruskega letala. - Na eni izmed ljubljanskih srednjih šol naj bi dijak grozil s strelnim orožjem.
Neizdaja bolniškega lista škoduje pacientu, so bili danes enotni predstavniki ministrstva za zdravje in Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Zato so prepričani, da so zdravniki kljub stavki dolžni izdajati bolniške liste. Po besedah Ane Vodičar z Zavoda za zdravstveno zavarovanje je to še posebej pomembno, ker je zaradi obračuna plač ob bližajočem se koncu meseca. Zaposleni drugače ne bodo mogli opravičiti svoje odsotnosti z dela, kar lahko pripelje tudi do odpovedi delovnega razmerja, še opozarja. Zastopniki pacientov pa zahtevajo javno objavo navodil stavkajočim oziroma jasnejšo opredelitev, katere storitve so nujne in katere niso. Več po drugih poudarkih oddaje: SPIKER: - Država bo prihodnji četrtek izdala za 250 milijonov evrov ljudskih obveznic - Izraelska vojska več kot pol milijona Palestincem ukazala umik iz mesta Han Junis - Smučarski skakalec Anže Lanišek zaradi poškodbe kolena dva meseca brez nastopov
Minimalna plača se letos zvišuje za 4,2 odstotka oziroma dobrih 50 evrov, na tisoč 253,9 evra bruto. Ministrstvo za delo je tako očitno ugodilo delodajalcem - predlagalo je, da se minimalna plača uskladi po zakonskem minimumu, torej z letno inflacijo v decembru. Sindikati, ki so predlagali zvišanje za najmanj 7,5 odstotka, kljub temu odobravajo odločitev vlade, da ne bo zamrznila višine minimalne plače. Druge teme: - Hišne preiskave na ljubljanski občini in na domu župana Zorana Jankovića - Izraelska vojska trdi, da je obkolila mesto Han Junis na jugu Gaze - Združene države Amerike in Velika Britanija znova napadle položaje hutijevcev v Jemnu
Stavka zdravnikov in zobozdravnikov se nadaljuje tudi danes, zjutraj so v bolnišnicah potekali zbori stavkajočih. Prav zdaj naj bi se vladna pogajalska skupina in pogajalci sindikata Fides znova srečali za skupno mizo, da bi dosegli dogovor, pa je malo verjetno. Zato se sindikat Fides pripravlja na zaostritev stavke. Napovedujejo, da se bodo strogo držali določil, ki jih narekujeta zakon o stavki in kolektivna pogodba. Druge teme: - Plaz na območju Tolminskih korit vzel življenje - KPK v primeru Bobnar ustavila preiskavo premierja Goloba, prednost ima tožilstvo - Evropski zunanji ministri o rešitvi dveh držav tudi s palestinskim in izraelskim predstavnikom
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Tretji dan zdravniške stavke se bodo predstavniki sindikata Fides in vlade na nadaljevanju pogajanj o rešitvi stavkovnih zahtev sešli šele zvečer. Pričakovati je nov približevalni predlog vlade. Medtem tudi stavkajoči zobozdravniki sporočajo, da kljub stavki obravnavajo nujne primere in ne zavrnejo nikogar z bolečino ali oteklino. Sprejemajo tudi otroke in starejše. Druge teme: - SDS napovedala interpelacijo zoper pravosodno ministrico Švarc Pipan. - Predlog za izenačitev so-sežiganja in sežiganja odpadkov na prvem parlamentarnem situ. - V 95-em letu starosti umrl igralec Jurij Souček.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Neveljaven email naslov